„SHVATI DA JE SVE POVEZANO SA SVIME OSTALIM.”
PRIPISUJE SE LEONARDU DA VINCIJU
Špica.
Posvuda je isto.
Moraš stići kamo ideš najbrže što možeš.
U našem užurbanom svijetu
priroda je protjerana u sjenu.
Ali ovdje u Nepalu sporednim ulicama nećete stići daleko.
Kad morate izaći na glavnu ulicu,
možete zaglaviti u prometu
ili stvoriti vlastitu traku.
Ovaj prkosni putnik radi ono što je njegova vrsta oduvijek radila.
Obavlja noćnu migraciju između hranilišta.
I ako je danas savana postala predgrađe,
to ga neće zaustaviti.
Suočena s našim ludim svijetom, priroda nastoji pronaći svoj put.
I čineći to, svaki od ovih odlučnih nosoroga
plete svoju sićušnu nit u ogromnoj mreži života.
Živa mreža koja se proteže cijelim svijetom.
Povezuje sva živa bića.
A sad ćemo po prvi put otkriti kako.
Od najgušćih šuma...
do najdubljih oceana.
Od najžešćih neba...
do najtoplijih pustinja.
Ova skrivena mreža povezuje čuda života
s velikim silama našeg planeta
i održava cijeli svijet na životu.
Čak i kad poremetimo te vitalne veze...
priroda se nastavlja boriti.
Ovo je čudesna neispričana priča o najmoćnijoj sili na Zemlji.
O samome životu.
Otključajmo njegove tajne
i otkrijmo svjetliju budućnost za sve nas...
na našem povezanom živom svijetu.
NAŠ ŽIVI SVIJET
ČUDESNA PRIRODNA MREŽA
Nit prirodne mreže možete vidjeti
gdje god se okrenete.
Čak i u divljini zaleđenog sjevera.
NARATORICA: CATE BLANCHETT
On možda to ne zna,
ali ovog novorođenog soba čeka važna uloga.
Samo mora preživjeti dovoljno dugo da odradi svoj dio.
Pomoći će joj najjača moguća veza s majkom.
No prvo mora svladati svoj najvažniji alat za preživljavanje.
Svoje noge.
Ona je rođena sportašica.
Brzina, izdržljivost.
Ona ima sve.
Ili će imati kad nauči hodati.
Dotad je najsigurnije mjesto za sprintericu koja se još uči
doslovno pod majčinim nogama.
Jer je orlovske oči gledaju
i čekaju da odluta.
Ovaj je put mama uz nju.
Ali što prije stane na noge,
imat će bolje šanse.
Mladunče će pronaći sigurnost u krdu.
Zajedno te životinje imaju utjecaj
koji se osjeća daleko izvan Arktika.
Ali samo ako su na oprezu.
Vukovi.
Na ravnicama
krdo može uočiti nadolazeću opasnost
i činiti ono za što je rođeno.
Na otvorenom mogu postići najveću brzinu.
No među stablima duboki snijeg ih usporava.
Srećom po njih, to je još izraženije kod onih s kraćim nogama.
Izlazak na otvoreno znači bolji položaj.
A plašljivo krdo opet može budno motriti svoje progonitelje.
Arktik je teško mjesto za preživljavanje,
čak i za trkača svjetske klase.
No ovaj beskrajni ples grabežljivca i plijena
povezan je sa svima nama.
Dok mladunče i njezino krdo pasu travu i žbunje,
tako ih podrezuju
i omogućavaju snijegu da se slegne.
Grabežljivci drže krda u pokretu
i tako nadaleko šire njihovu ispašu.
Zajedno stvaraju neprekinute snježne pokrivače
i pretvaraju ove bijele ravnice u ogromno kozmičko zrcalo...
koje može reflektirati do 85 % Sunčeve topline
natrag u svemir.
Arktik mora ostati zaleđen kako bismo stabilizirali klimu
i učinili cijeli planet pogodnijim za sve nas.
A ovaj nevjerojatan rashladni sustav
pomaže u pokretanju još jednog lanca događaja...
u dubinama naših oceana.
Jer odmah uz obalu more se smrzava.
Kristali leda izranjaju na površinu
zbog čega gušća morska voda pada na morsko dno.
Zamjenjuje je toplija voda s površina.
To je početak golemog krvožilnog sustava.
Pumpa koja pokreće morske struje na tisućljetno povratno putovanje
povezujući sve oceane na Zemlji.
Gdje ima struje,
ima i života.
Nigdje više nego na tropskom koraljnom grebenu.
Četvrtina svih poznatih morskih vrsta živi na ovakvim grebenima.
I milijardama ljudi oni su izvor hrane,
izvor zarade i zaštite.
Čak i ovdje u strujama oko grebena
vrijede ista pravila...
za lovce i lovine.
Trik je ostati ispred konkurencije
kako god znaš i umiješ.
Ova sipina jaja njihova je majka sakrila u stijene.
Problem je što brzo postanu prozirna.
Sićušni embriji moraju ostati mirni kako ih ne bi...
Aha. Uvijek je jedan u društvu.
Nije veći od kikirikija, no ovaj napredni mladić
već je očaran grebenom oko sebe.
Živjet će samo godinu dana
pa je odlučan naučiti što više
što je brže moguće.
Ali njegova zanesenost privlači pozornost.
Gladni vabić s najboljim vidom na grebenu.
Voli da su mu jaja mekana u sredini.
Ali mladić je već korak ispred.
Sad me vidiš.
Sad više ne.
No neće svi nasjesti na tu smicalicu.
Slijepi morski psi osjećaju električnu struju svojeg obroka.
A otkucaji bebinog srca trešte kao auto alarm.
U posljednjem trenutku nekako zna
da ga treba isključiti.
Zadržao je dah i usporio svoja tri srca
kako bi opet nestao.
Ovom revnom učeniku sada samo treba
netko odrastao da ga nauči uhvatiti večeru.
Dovoljno da budući lovac pukne.
Završetak jajaste škole najbolji je početak života.
Sad će se gostiti svime što mu struje donesu.
Sićušna stvorenja voze vodenom autocestom
od grebena do udaljenog grebena.
Šire novi život i novu nadu
za budućnost ovih podvodnih čuda.
Od malog soba koji pokreće srce oceana
preko tropskog grebena,
mreža oceanskih struja povezuje oba pola
dok se prostire sve do Antarktike.
Niske temperature pojačavaju puls oceana
tako što pumpaju morsku vodu prema sjeveru...
gdje najmoćnije struje pomlađuju život...
na mjestima gdje to najmanje očekujete.
Tijekom sušne sezone u afričkoj pustinji Kalahari
svi se bore s vrućinom.
No čak i ovdje
prirodna mreža pruža točno ono što je životu potrebno.
Zato što se stotinama kilometara dalje
ledena atlantska struja susreće s vrućim pustinjskim zrakom.
Gusta magla ide prema unutrašnjosti.
Grmljavinski oblaci nadvijaju se nad gorjem
gdje izvode alkemiju prirode.
Svaka munja toliko je moćna...
da cijepa molekule u zraku
i stvara nitrate,
tekuće gnojivo neophodno za rast svake biljke na Zemlji.
Te hranjive tvari padaju i teku prema jugu...
prelazeći stotine kilometara južne Afrike...
dok se ne izliju u deltu rijeke Okavango...
i pretvaraju isušeni Kalahari u jednu od najvećih prirodnih oaza.
To izaziva eksploziju novog rasta u nekoć goloj pustinji.
No dok veza s udaljenim oceanom pruža vodu...
na mještanima je da stvore susjedstvo od kojih svi imaju koristi.
Teški inženjeri probijaju se kroz raslinje...
stvarajući mreže kanala...
koji povezuju bazene i pojilišta...
što dopušta bogatim vodama da se šire dalje.
Tako svi imaju koristi.
A za ovu obitelj nilskih konja koja voli odmarati
sezona je bazenskih zabava.
Zauzeli su najbolje kupalište u okolici.
Ali tata se ne može potpuno opustiti.
Zadržati ovaj bazen i svoj harem rasplodnih ženki
neće biti lako.
To je primamljivo za mladiće koji žele osnovati vlastite obitelji.
Za oca
ovaj je uljez dobrodošao poput flastera u jacuzziju.
Tata ga upozorava da se povuče.
Borba s dvotonskim suparnikom bila bi naporna.
A mogla bi biti i smrtonosna.
Ali ako odmetnuti mužjak uđe u njegov bazen,
tata ima jednostavan izbor.
Izgubiti obitelj...
ili se boriti.
Tata će morati ispratiti još mnogo izazivača prije kraja sezone.
Ali zasad pobjeda zaslužuje slavljenički krug.
Da. I dalje sam dobar.
Brčkanje i tučnjave produžuju sezonu zabava.
Uzburkavaju vodu i sprječavaju stagniranje bazena.
Čak i dok poplava jenjava,
njihovi kolege inženjeri
znaju da je voda s okusom nilskog konja sigurna za piće.
Samo nekoliko mjeseci poslije...
bogatstva poplave nestaju.
A buldožeri preostalu hranu...
ruše na zemlju.
Ali čak i ova rušilačka večera
pokreće lančanu reakciju
koja šalje valove daleko izvan pustinje...
utirući put još jednom prirodnom fenomenu.
Vatri.
Mrtvo drvo potiče sezonske požare koji pomlađuju savanu.
A u tim plamenovima počinje nova nit u golemoj mreži života...
s karikom koja povezuje kontinente.
Dok grmlje i tlo gore,
mikroskopske hranjive tvari oslobađaju se iz zemlje.
Uzdižu se s dimom...
i idu ususret oblacima.
Visoko u atmosferi zavjese fosfora
jure kroz struje vjetra i vremenske sustave.
Gnojivo nošeno preko Atlantika
do neba Južne Amerike...
gdje njihova magija pada
na moćnu Amazonsku prašumu.
Nevjerojatno, ali polovica fosfora
koji se nađe ovdje
potječe iz afričkih požara...
pružajući interkontinentalni pojas spasa
za tri milijuna vrsta kojima je ovo mjesto dom.
Nekoć smo mislili da je ovdašnja raznolikost života nastala
pod pritiskom konkurencije.
No u igri je i suptilnija i jednako moćna sila.
Suradnja.
Iznad svega uzdiže se elegantno stablo brazilskog oraha.
Ovdje raste više od stoljeća.
Visok je gotovo 50 metara
i predstavlja stup visokog društva.
Došao je do vrha jer je vrhunski šumski umreživač
i vjeruje da će mu njegovi kontakti pružiti sve što treba.
Jarko žuto cvijeće prepuno nektara najavljuje
da je vrijeme za razmnožavanje.
Ali malo je izbirljivo.
Želi primati samo posebna bića.
Vrlo važne oprašivače koji su posjetili drugo stablo brazilskog oraha.
Zato cvjetovi imaju zaštitni omotač.
Trebat će netko snažniji da otvori ta vrata.
Nevjerojatno, ali ovo je stablo toliko dobro povezano
da može povjeriti zadatak pronalaska tako izuzetnog stvorenja
osobnom asistentu.
Susjednoj orhideji...
koja i sama želi namamiti svojeg oprašivača.
Njezina očaravajuća aroma neodoljiva je
poznavatelju mirisa.
Ova pčela vrhunski je proizvođač parfema.
Radi na vlastitoj kolonjskoj vodi
i mora dodati ovaj božanstveni miris svojoj mješavini.
Svojim kistovima nježno skuplja najfinija aromatična ulja...
i vješto ih miješa u svojim košaricama.
Savršena mješavina učinit će ga još poželjnijim svim obožavateljima.
Zato mora biti savršeno.
Možda čak i malo više od toga.
No neće ovaj perfekcionist pomoći stablu brazilskog oraha.
Već onaj koga privlači.
Šumski zrak sad je pun zavodljivih mirisa
pa veće i snažnije ženke počinju zujati uokolo.
A upravo je te teškaše
brazilski orah čekao da privuče.
Ženske pčele imaju snage da otvore poklopac...
i dostave stablu pelud potreban za razmnožavanje.
Isplatilo se njegovo ovladavanje šumskom mrežom.
No do iduće godine njegovo ekskluzivno cvijeće
pretvorilo se u voće
u koje je još teže ući.
Čak ni pad s 30 metara...
ne može izbaciti sjeme iz te tvrde ljuske.
Samo obijač sefova može provaliti u ovo.
Ali ovo plemenito stablo ima kontakte čak i u šumskom podzemlju.
Prvoosumnjičeni.
Kradljivac aguti.
Ovaj zubati glodavac jedino je stvorenje s pravim alatom za otvaranje ovog.
A kad je riječ o orašastim plodovima, mora ih sve pojesti.
Ako nešto i ostane, spremit će ih u skrovišta diljem šume.
Kako bi poslije uživao u njima.
Ali ovaj šumski lovac toliko ih je sakrio
da se ne može sjetiti gdje su svi.
A brazilski orah računa na njegove izgubljene sjemenke.
Stavljanje dragocjene ostavštine u ruke šarolike družine
čini se nepromišljeno.
Ali to i jest čudo mreže prirode.
Ove fantastične suradnje zaista funkcioniraju.
I toliko su pouzdane da je svaki brazilski orah stvoren
na ovaj izvanredan način.
Oni su kultura koja može proizaći samo iz zdrave, netaknute prašume.
A postoji jedna životinja
koja je ključna za očuvanje zdravlja ove šume.
Stvorenje koje vlada svojim kraljevstvom željeznom šakom straha.
Ma hoće... Kad ustane iz kreveta.
Tipičan tinejdžer.
Ovaj mladi jaguar dane provodi spavajući
i povremeno se budi kako bi ispraznio smočnicu.
Grickalice pronalazi na vrhovima stabala,
ali i ispod površine vode.
No njegov nezasitan apetit vodi ga na razna mjesta
i pritom ne donosi smrt,
već život.
Bez velikih mačaka poput njega
ovo bi mjesto moglo izgledati posve drukčije.
Manje lovaca značilo bi eksploziju životinja koje pasu
i proždiru mladice prije zrelosti.
Kako starija stabla odumiru, manje ih mladih zamjenjuje.
Sunčeva svjetlost ulazi kroz rupe u krošnjama.
Vlažna vegetacija se suši,
a oni koji se oslanjaju na vlažne uvjete nestaju.
Cvijeće vene.
Kolibrići gladuju.
Bez velikih grabežljivaca
broj mrava rezača eksplodira stostruko.
Spremni su uništiti šumu list po list.
Izostanak samo jedne karike može uništiti cijelu mrežu.
No ondje gdje jaguari još uvijek love, oni su ljepilo koje povezuje
složenu mrežu prašume.
A ovaj proždrljivi tinejdžer
pokušat će nešto što bi se rijetki lovci usudili.
Napast će drugog vrhunskog grabežljivca.
Kajmana
koji u zasjedi čeka svoj plijen.
Naivni jaguar ne predstavlja mu problem.
Bitno je tko će koga zaskočiti.
Ulovio je obrok dostojan čak i najvećeg tinejdžerskog apetita
i koji će imati duboke posljedice.
Jer će njegovi ostaci krenuti na vlastito putovanje
koje će otkriti nevjerojatnu tajnu
funkcioniranja šuma diljem svijeta.
Raspadajući leš ispušta vrijedne hranjive tvari
koje prodiru u šumsko tlo.
A ispod zemlje nešto čeka da ih primi.
Mikroskopska nit upija hranjive tvari
i prenosi ih ispod stabala.
To je samo jedna nit u golemoj živoj mreži.
Micelijsko tkivo iz kolonija gljiva
koje se šire ispod cijele prašume.
Njihovi se sićušni terminali povezuju s korijenjem stabala
i daju uhvaćene hranjive tvari u zamjenu za dio hrane koju stablo dobiva.
Ali ovo nije obična poslovna transakcija.
U nekim šumama podzemne mreže ujedinjuju stabla
u jedinstvenu drvnu mrežu.
Pametan sustav koji omogućuje uzajamni protok hrane i vode
od najjačih prema najslabijima.
Čak i među vrstama.
Mladici kojoj nedostaje sunčeve svjetlosti viši susjedi mogu dati punu snagu.
Stabla možda čak rabe mrežu i za međusobnu komunikaciju.
Um košnice upozorava druge na bolest ili napad
kako bi se pripremili za teška vremena.
Mreže gljiva na planetu su nevjerojatne.
Da ih se stavi u liniju,
protezale bi se izvan našeg Sunčeva sustava,
čak preko polovice naše galaksije.
Ali ovdje na Zemlji one surađuju sa stablima
kako bi spremile tri četvrtine zemaljskog ugljika
na sigurno ispod tla.
Ova je smokva stara nekoliko stotina godina.
Matično stablo.
Mnoge su mladice izrasle u njezinoj sjeni.
Ali sad se njezin život bliži kraju.
Mreža gljiva možda će joj omogućiti posljednji čin nesebičnosti.
Da posljednje dragocjene hranjive tvari daruje zajednici.
Bakina posmrtna želja je
da pruži najbolju priliku svojoj šumskoj obitelji.
Drugo će stablo zauzeti njezino mjesto
i nastaviti njezinu trajnu ulogu.
Zahvaljujući čudima drvne mreže.
Neki znanstvenici danas sve češće vide šume
kao jednu međusobno povezanu cjelinu...
gdje biljke, životinje i gljive rade zajedno...
kao samodostatna zajednica koja surađuje.
Oličenje čudesne prirodne mreže.
U svjetlu ovih nedavnih otkrića
nije teško zamisliti da cijeli planet funkcionira na isti način.
Svi su životi povezani.
Od brzog soba do pobjedničkog nilskog konja.
Svako djelo nosi posljedice.
Od otkucaja srca oceana do plodne oluje.
Na ovaj ili onaj način cijela priroda povezana je sa svim našim životima.
Čak i ako ne hoda našom ulicom.
Životne veze protežu se do svakog kutka Zemlje.
No prirodna mreža mora stalno biti u pokretu,
mora plesati u ritmu našeg živućeg planeta
i reagirati na prolaznost vremena.
U promjenjivom svijetu
prilike uvijek postoje.
Ali tajming je sve.
Prijevod titlova: Veronika Janjić