Pääsiäissaaren esihistoria on tarkistettava.
Väittämiä ei pidä hyväksyä noin vain.
Rapa Nuin asukas ja arkeologi, tri Sonia Haoa Cardinali -
on tutkinut saaren kadonnutta historiaa liki 50 vuoden ajan.
Hän ei tutki moaita tai muinaisia asumuksia,
vaan tarkastelee saaren kasveja.
Ymmärtääkseni olet erityisen kiinnostunut kasvitieteestä,
mutta olet arkeologikin.
Aivan. Minulle kaikkein tärkeintä -
on ymmärtää saaren asukkaita.
Miten tänne saavuttiin?
Miten tämän saaren oloihin sopeuduttiin?
Me ihmiset emme kykene mihinkään ilman kasvien apua.
Rapa Nuin sammuneella tulivuorella -
tri Cardinali ja kollegansa ovat etsineet vierasperäisiä viljelykasveja,
jotka ovat ihmisten tuomia.
Mitä kasvit kertovat asutuksen ajankohdasta?
Olemme tutkineet erilaisia ruokakasveja, ja tuloksia saimme…
Niin?
Banaaneista.
Saarelta on löydetty banaaneja 3 000 vuotta sitten.
Banaaneja on siis ollut Rapa Nuilla ainakin 3 000 vuotta.
Kyllä.
Eivätkä ne saapuneet itsekseen.
Banaanit eivät tulleet tänne lintujen tai meren kuljettamina.
Ihmisolennon on täytynyt istuttaa banaaneja.
Tämä onkin todiste siitä,
että ihmisiä saapui Rapa Nuille jonakin toisena aikakautena.
Niin.
Se oli valtava yllätys. Historia muuttui hitusen.
Historia muuttui paljonkin.
Maaperä ei valehtele. -Se kertoo totuuden.
Emme olisi uskoneet, että banaanilla on moinen merkitys.
Tri Cardinalin ajoitus johdettiin banaanikasvien mikroskooppisista jämistä.
Rapa Nuin asuttamisen ajankohta aikaistui suunnilleen 2 000 vuodella.
3 215 VUOTTA SITTEN
Kasvien avulla saimme aikaistettua aikajanaa.
Ajankohta voi olla 3 000 vuotta vanhempikin.
Emme osaa sanoa, mutta siksi tutkimuksia tulisi jatkaa.
Ehdottomasti.
Rapa Nuin esihistoria on tarkistettava uusien todisteiden valossa.
Tri Cardinalin löydösten perusteella Polynesian uudisasukkaat saapuivat -
kauan ennen kuin on arveltu.
Rapa Nuin kansanperinteen mukaan on eräs toinenkin mahdollisuus.
Kenties Hotu Matu'a ja seitsemän tiedustelijaa saapuivat -
tuhansia vuosia aiemmin kuin on pidetty mahdollisena.
Piileekö saaren tarinassa unohdettu jakso?
Selvisivätkö sen kirjoittajat globaalista mullistuksesta,
joka tapahtui noin 12 000 vuotta sitten?
SIVILISAATIOT ENNEN IHMISTÄ AMERIKKA
Jos ihmiset saapuivat Rapa Nuille tuhansia vuosia sitten,
missä he asuivat?
Missä ovat arkeologiset jäljet, joita luulisi löytyvän?
Viimeisen jääkauden huippukohdassa -
merenpinta oli yli 120 metriä nykyistä matalammalla.
Rapa Nui oli paljon suurempi saari.
Maa-ala elätti paljon suuremman väestön.
Se selittäisi, miten saatiin toteutettua valtava moai-kaiverrusprojekti.
Asettuivatko rakentajat muinaiselle rannikolle,
joka on nykyään upoksissa?
Käyttivätkö he patsaanrakennukseen nykyään näkyvää korkeaa maastoa?
Monesti ei tajuta, paljonko maata katosi merenpinnan noustessa jääkauden lopuksi.
Tuo luku on karkeasti 25 miljoonaa neliökilometriä.
Sen ajan parasta maa-alaa.
Merenpinta nousi äkisti, ja tuo rannikko vajosi upoksiin.
Vajonneen alueen rakennelmat murskautuivat palasiksi.
Kuka tietää, mitä noussut merenpinta hävitti?
Sen tiedämme, että saaren varhaisimmat asukkaat -
osasivat muutakin kuin huikeaa kivenveistoa.
Rapa Nuin kansantarun mukaan kantaisä ja kuningas Hotu Matu'a -
toi mukanaan jotain kaukaisen Hivan maasta.
Kirjoitetun kielen.
Sen jäännökset taltioitiin rongorongo-puulaatoille.
Ne ovat luultavasti kopioiden kopioita, sillä alkuperäiskappaleet ovat kadonneet.
Jäljellä on alle 30 rongorongoa. Ne on säilötty museoihin kautta maailman.
Dokumentintekijä Leo Pakaratille ja muille Rapa Nuin asukkaille -
nämä laatat ovat historiallisia.
Uskomaton saavutus.
Yleensähän kirjoitustaito yhdistetään hienostuneeseen kulttuuriin.
Nyt kirjoitusta löytyi pikkusaarelta.
Rongorongot ovat tärkeitä kulttuurillemme.
Ne ovat ainutlaatuisia Polynesiassa. -Muilla saarilla ei ole rongorongoja.
Ihmisiä siepattiin orjiksi 1800-luvulla,
ja Pääsiäissaaren perimätieto tuhoutui tyystin.
Rongorongojen lukutaito kadotettiin.
Ne ovat edelleen muinaisen maailman suuri mysteeri.
Lingvistien mukaan symboleja on liikaa, jotta kirjoitus voisi merkitä aakkosia.
Merkit ovat luultavasti hieroglyfejä,
jollaisia kehitettiin muinaisessa Egyptissä -
ja Induslaaksossa.
Kirjoituksen on täytynyt kehittyä tuhansien vuosien saatossa.
Rongorongo-kirjoitus on mutkikasta.
Tarvitaan monia elementtejä: rauhaa, vettä, ruokaa, yhteiskuntaa.
Tämä on intellektuelli ja monimutkainen prosessi.
Kirjoitettua kieltä juhlittiin laululla eurooppalaisten tuloon saakka.
Äänten ja merkkien kytkös unohtui kuitenkin kauan sitten.
Asukkaat eivät oppineet lukemaan, vaan ainoastaan laulamaan.
Laulu jatkui pitkän aikaa. -Mistä nämä laulut kertovat?
Maanviljelystä ja purjehduksen säännöistä.
Eri sukujuurten luetteloinnista.
Maanomistajista ynnä muista.
Minun nähdäkseni -
rongorongot ovat kenties tärkeintä, mitä tupunat eli esi-isämme loivat.
Pääsiäissaarelta löydettiin kehittynyttä kirjoitusta.
Tuota paradoksia ja arvoitusta ei ole vielä selitetty.
On pidettävä mahdollisena,
että kirjoitus tuotiin Pääsiäissaarelle kaukaisen esihistorian aikaan.
Perimätieto kertoo uudisasukkaista,
jotka tulivat Tyynenmeren Hiva-maasta.
Hivaa kohtasi valtava tulva, ja maa upposi aaltojen alle.
Tiedän kyllä spekuloivani nyt,
mutta voisiko käsillämme olla sen kadonneen kansan kieli,
jota olen etsinyt?
Kaukaisen Hivan kansa.
Polynesian matkalaiset säilyttivät kansan alkuperätarinan.
Nykyään he kutsuvat itseään rapanuiksi.
Uskon myös moaiden olevan tuon varhaisemman kansan tuotosta.
Siitä on jopa näyttöä, että moaiden ahu-jalustat -
saattavat pohjautua jonkun muun luomaan vanhempaan malliin.
Kuten tämä.
Tämä on Ahu Vinapu. Se on ainutlaatuinen kahdessa mielessä.
Ensinnäkin se on rakennettu kovasta basaltista.
Eikä tuffista, kuten valtaosa muista. Toista seikkaa ei voi olla huomaamatta.
Sen megaliittilaatat on liitetty tavalla,
joka on ylivertainen muihin ahuihin nähden.
Alkuperäiset rakentajat tekivät niin tarkkaa työtä,
ettei hiuksenhienoihin saumoihin jäänyt sen aikaista eloperäistä ainesta.
Jalustaa ei voi ajoittaa.
Alusta näyttää niin vierasperäiseltä, että sen mieltää toisen kulttuurin työksi.
Sille on toinenkin syy, miksi epäilen tuota kulttuuria -
jääkauden kadonneeksi sivilisaatioksi.
Koko saaren alkuperäinen nimi on Te pito o te henua,
joka tarkoittaa "maan napaa".
Muinaisia pyhiä paikkoja on nimitetty navoiksi -
monissa antiikin kulttuureissa ja kielissä kautta maailman.
Göbekli Tepe tarkoittaa "navan kukkulaa".
TURKKI
Kreikan Delfoi oli maan napa.
Kambodžan Angkor samaten.
Olisiko jokin esihistoriallinen purjehtijakansa -
nimennyt pyhimmät kohteensa napaan liittyvällä viittauksella?
Myös Rapa Nuin.
Miten he purjehtivat tänne?
On yksi kiehtova mahdollisuus.
Rapa Nui sijaitsee merenalaisen vuoriharjanteen länsipäässä.
Jääkaudella merenpinta oli 120 metriä alempana.
Merenpohja oli kenties korkeammalla isostasian seurauksena.
Vuorenhuiput saattoivat työntyä pinnan ylle.
Syntyi saaristoketju,
joka yhdisti Rapa Nuin nykyisen Perun rannikkoon.
NAZCAN HARJANNE
Tismalleen sieltä onkin löydetty jotain merkittävää -
kaiverrettuna merelle katsovaan kukkulaan.
Valtava geoglyfi, joka tunnetaan tätä nykyä Andien kynttelikkönä.
Kallion päältä on raaputettu hiekkaa valtaisan atraimen muotoon.
Perun rannikkoa lähestyttäessä kuvio vaikuttaa joltain merkiltä,
joka kutsuu luokseen: "Tulkaa, täällä on jotain tärkeää."
Geoglyfiä ei voi ajoittaa luotettavasti.
Lähistöltä löydetyt saviastiat yhdistetään Paracas-kulttuuriin noin vuodelta 200 eKr.
He kunnioittivat tuota kuviota.
Kerrotaan, että geoglyfi pohjautuu muinaisjumala Viracochan taruun.
Hän sai jumalan aseman luotuaan monia salaperäisiä ihmeitä.
Nazcan kuulut linjat.
Bolivian Tiwanakun arvoituksellinen kivikompleksi.
Viracochan tarina alkaa Andien huipulta.
Inkojen tarut kertovat,
että tätä seutua kohtasi suuri mullistus: todellinen muinainen maailmanloppu.
Sen laannuttua ilmestyi muukalainen Titicaca-järven vesistä.
Hän sai nimekseen Viracocha.
Meren vaahto.
Hän ja seuraajansa opettivat eloonjääneille maanviljelyn salat.
He opettivat edistynyttä kivenveistoa ja taivaankappaleiden seuraamista.
Hän siis opetti sivistyksen lahjoja -
mullistuksen lannistuneille ja musertuneille eloonjääneille.
Tässä tarussa kuullaan kaikuja tarinoista ympäri maailmaa.
Kerrotaan jumalolennoista ja ihmisistä, jotka selvisivät mullistuksesta -
ja elvyttivät sivilisaation.
Egyptissä Osiris opetti kansaansa -
viljelemään maata, korjaamaan sadon ja laatimaan lakeja.
Meksikon atsteekeilla oli Quetzalcoatl, parrakas vaeltaja.
Hän toi heille sivistyksen lahjan.
Rapa Nuin kuningas Hotu Matu'a ja valittunsa sopivat samaan teemaan.
Kaukaisen ja kadonneen maan matkalaiset saapuvat meritse elvyttämään sivistyksen.
Samat perinteet toistuvat kaikkialla, joten niihin on suhtauduttava vakavasti.
Tarinat ovat vielä nykyään tehokas keino, jolla tieto siirtyy sukupolvelta toiselle.
Näetkö universaalit tarinat niin,
että meille asti kantautuu tuota vanhempaa tietoa?
NÄYTTELIJÄ
Uskon niin.
Mistä se tieto tulee?
Harva jäi eloon välittääkseen tietoa.
Tieto kuitenkin periytyi myytteinä ja perinteinä.
Ihmiskunnan myytit ovat lajimme muistipankki -
ajalta ennen kirjattuja muistoja.
Tiedämme, että suullinen perinne on historian tehokas kerrontakeino.
Sen keinoin kerrotaan historiallisia tapahtumia.
Täsmälleen.
Tuo sama ydinajatus toistuu kulttuureissa,
jotka eivät olleet tekemisissä entisaikoina.
Siksi arvelen, että kyseessä on vanhemman kulttuurin jaettu perintö.
Siitä syystä myytteihin tulee suhtautua vakavasti.
Olen samaa mieltä.
Myyteissämme esiintyy Viracochan kaltaisia oppi-isiä.
He saattavat olla kadonneen sivilisaation eloonjääneitä.
Viracochan perinnöstä voi olla lisää todisteita.
Liki 500 kilometriä kyntteliköstä itään.
Ylätasangolla lähellä Cuscon kaupunkia.
Yli 3 000 metriä merenpinnan yläpuolella…
Tämä on Sacsayhuaman.
Tämä on merkittävä muinaiskohde ja mitä salaperäisin.
Aava kukkula on täynnä kivestä veistettyjä arkeologisia ihmeitä.
Kukkulan reunalla on arvoituksista suurin…
Häikäiseviä kivivalleja kolmessa rivissä.
Ne pujottelevat vuorenhuipulla.
Olen käynyt täällä yli 30 vuoden ajan ja pähkäilen tätä näkyä vieläkin.
Kadonneen kansan etsintäni paikantui Amerikkoihin.
Tutkin jälleen tätä muinaista megaliittimysteeriä.
Oloni on kuin pienoismallilla seistessäni näiden jättikivien vieressä.
Tuhansittain täydellisesti muotoiltuja monikulmioita on sovitettu paikoilleen.
Yksikään laatta ei ole samankokoinen tai -muotoinen.
Silti ne on soviteltu uskomattoman tarkasti.
Ne näyttävät lähes yhteensulautuneilta.
Mistä työn aloittaisi jopa nykylaitteilla?
Miten tämä tehtiin?
Sacsayhuamania ymmärtääksemme on tutkittava enemmän sen historiaa.
Se punoutuu alla olevaan kaupunkiin.
Cusco on tätä nykyä eloisa metropoli, jossa asuu 500 000 ihmistä.
Suositussa turistikohteessa käy miljoonia vieraita vuosittain.
Kaupunki on paljon muutakin etsintöjeni kantilta.
Cusco oli mahtavan inkaimperiumin pääkaupunki.
Tuo kansa oli merkittävä, ellei jopa ällistyttävä.
Inkat kukoistivat korkeilla Andeilla.
Inkat tunnetaan kivirakennelmistaan, kuten Machu Picchusta.
Aivan kuten Rapa Nuin moait, tositarina on katastrofin verhoama.
Espanjalaiset konkistadorit aiheuttivat inkoille kaaosta ja tuhoa vuonna 1532.
Alkuperäiskulttuurit alistettiin valloituksen aikana ja sen jälkeen.
Tietomme inkoista ovatkin hataria ja monin tavoin musta aukko historiassa.
Miksikö? Historia on tietenkin voittajien kirjoittama.
Ani harvaa konkistadoria kiinnosti tutustua hävittämäänsä kulttuuriin.
Inkat olivat suurenmoinen kansa.
He kirjasivat huikeita saavutuksia, mutta olivat lyhytikäinen kansa.
Rikas ja mahtava inkaimperiumi oli ollut olemassa alle vuosisadan ajan -
ennen konkistadorien tuloa.
467 VUOTTA SITTEN
Espanjalaiset eivät tienneet sitä.
He olettivat, että uskomattomat kivivallit olivat -
vastikään kohtaamiensa inkojen tekemiä.
On vaikea kuvitella, miten tämä luotiin inkojen oletetuilla työkaluilla -
eli toisilla kivillä.
Se ei käy järkeen, että niillä muka taottiin jättikiviä.
Inkoilla ei ollut kirjoitettua kieltä.
Vähäisten espanjalaiskirjausten mukaan -
Sacsayhuamanin keksi Pachacuti Inca Yupanqui.
Hänen valtakaudestaan sikisi inkaimperiumi yli 500 vuotta sitten.
Amadeo Valer Farfán kertoo lisää.
ARKEOLOGI JA KIRJAILIJA
Millä vuosisadalla karkeasti arvioiden -
pystytettiin tämä uskomaton rakennelma?
Työt alkoivat suunnilleen vuonna 1440.
Ne päättyivät 90 vuoden jälkeen, tismalleen ennen konkistadorien tuloa.
Pachacuti rakennutti Sacsayhuamanin paikallisesta kivestä.
Se oli verrattain pehmeää.
Nykyään 4 000 metriä merenpinnan yllä sijaitseva kiviaines oli merenpohjaa.
Tämä Etelä-Amerikan seutu oli merta kauan sitten.
Tämän laakson eri kolkissa saattaa nähdä kalkkikiveä peruskalliona.
Sedimenttikiveä. -Aivan.
Siitä syystä tuo kivilaji on muita pehmeämpi työstettävä.
Arkeologien mukaan näitä kalkkijärkäleitä louhittiin jopa 15 kilometrin päässä.
Ymmärtääkseni pehmeää kalkkikiveä on suhteellisen helppoa työstää.
Nämä ovat kuitenkin valtavia kalkkijärkäleitä.
Mikä on painavin?
Näistä raskain painaa yli sata tonnia.
Taivas.
Minua hämmästyttää, miten valtavia laattoja liikuteltiin.
En käsitä, miten se kävi.
Nähdäkseni salaisuus piili lukumäärässä.
Pedro Cieza de León oli espanjalainen sotilas ja kronikoija.
Hänen mukaansa täällä työskenteli yli 20 000 ihmistä päivittäin.
Se on suunnaton haaste.
On sangen vaativaa järjestää 20 000 hengen työvoimaa.
New York Cityn Empire State Buildingin rakennustöihin -
vaadittiin noin 3 400 ihmistä 1900-luvulla.
Vaikka väkeä olisi kuusinkertaisesti,
näiden kivien siirtely alkeellisin keinoin -
oli jättimäinen haaste, jossa voi käydä huonosti hyvin äkkiä.
Ainoa tallenne inkojen jättikivien siirtelystä -
on peräisin espanjalaiselta, vuosikymmeniä valloituksen jälkeen.
Paikallisilta saatujen tietojen perusteella -
yritys päättyi katastrofiin.
Suurta järkälettä raahattiin vuoren halki yli 20 000 hengen voimin.
Jossain vaiheessa järkäle suistui kielekkeen yli.
Se murskasi yli 3 000 miestä.
Jos inkoilla oli vaikeuksia yhden megaliitin siirtelyssä,
miten he toivat niitä tuhansittain?
Espanjalaisten mukaan inkat käyttivät köysiä, tukin vierittäjiä ja vipuvarsia.
Kolmisen laattaa saa aseteltua vierekkäin ponnisteluilla ja huolella.
Kun niitä taas sovitellaan sadoittain ja täsmällisesti,
se uhmaa logiikkaa.
Mitä jos inkakeisari valvoi tosiasiassa -
vanhojen kivivallien päälle pystytettävän linnakkeen rakentamista?
On vaikea kuvitella, millainen näky täällä avautui ennen valloitusta.
Kun yhdistetään tutkimustietoja ja konkistadorien tallenteita,
saamme kelvollisen käsityksen Sacsayhuamanista imperiumin kulta-ajalta.
Espanjalaisten mukaan pääkompleksia käytettiin kasarmina,
jonne mahtui tuhansia.
Rakennelman ylle kohosi 15-metrinen ja kolmekerroksinen pyöreä torni.
Sitä ympäröivät sisäpihat ja suorakulmaiset rakennukset.
Niillä oli omat vedenlähteet ja vilja-aitat.
Valloittajat pitivät Sacsayhuamania linnoituksena.
Cuscon kukistumisen jälkeen -
inkasoturit linnoittautuivat näiden muurien suojaan.
Muuta ei ole säilynyt.
Siksikö ne rakennettiin?
Mikä on arkeologien käsitys Sacsayhuamanin alkuperästä?
Mikä sen tarkoitus oli?
Monet pitävät sitä sotilasrakennuksena.
Ainoastaan konkistadorit väittivät, että se oli sotilaslinnoitus.
Ei ollut.
Se oli pyhä temppeli, jossa pidettiin juhlamenoja.
Historiankirjat kertovat monesti,
että Sacsayhuaman oli linnoitus. Onko väittämä virheellinen?
Valtava virhe.
Kukkulalle jääneet rakennelmat tehtiin samanmuotoisista järkäleistä.
Ne eivät ole samalta ajalta kuin megaliittivallit.
Voidaan väittää, että inkat perivät vanhempia rakennelmia.
Niitä on vaikeaa selittää.
Kyllä.
Ne nähtävästi rakennettiin toisenlaisella ja tuntemattomalla veistotekniikalla.
Tätä voidaan pitää kadonneena teknologiana.
Vastassamme on arvoitus, jota emme kykene selittämään.
Voisivatko nämä sileät, valtavat ja poukkoilevat vallit olla -
joidenkin muiden kuin inkojen kaivertamia?
Mitä jos inkoihin yhdistetyt rakennelmat -
sisältävät muinaisempaa tietoa?
Piileekö kivessä perintöä?
Vanhemman kansan perintöä, jota arkeologia ei vielä tunne.
Megaliittivalleista ei ole löydetty yksinkertaisempia versioita -
missään päin Perua.
Näimme jotain samankaltaista Rapa Nuilla.
Ahu Vinapun seinämässä.
Se rakennettiin kauan ennen Sacsayhuamania ja yli 3 200 kilometrin päässä.
Yksittäiset palat ovat basalttia, ja ne on soviteltu kauniisti.
Niissä on monikulmioita, aivan kuten Sacsayhuamanin valleissa.
Turkissa ja Egyptissä on samoin rakennettuja muinaisvalleja.
KHAFREN TEMPPELI EGYPTI
Yksittäinen pikkulaatta on sovitettu suurempien järkäleiden väliin.
Cuscossa sijaitsee täysin identtinen näky.
On esitetty, että rakentajat käyttivät ylijääneen materiaalin tehokkaasti.
Katsokaa mitä tarkkuutta.
Tuntuukin, että tämä on mennyttä teknologiaa,
joka ei rajoittunut Peruun.
Mitä jos inkat pystyttivät osan rakennelmista -
muinaisille perustuksille?
Nuo perustukset saattavat olla Amerikkojen kansoituksen perua.
Tämä olettama vie minut kaupunkiin, jonka ylle Sacsayhuaman kohoaa.
Kaupungin nimessä saattaa piillä vihje.
Inkojen alkuperäisellä ketšua-kielellä Cusco tarkoittaa "maan napaa".
TURKKI
Aivan kuten muutkin muinaiset navat, mukaan lukien Rapa Nui.
Tällaisia napoja on kaikkialla ympäri maailmaa.
Sitä ei kuulu pitää sattumana.
Voivatko tämän maan navan häikäisevästi muotoillut veistokset olla -
sen vanhemman ja kehittyneemmän sivilisaation jäännöksiä, jota etsin?
Pitkin kaupunkia -
näkee kerroksittain kauniisti ja tarkasti muotoiltuja kivimuureja.
Osaan sisältyy megaliittejä.
Arvoituksellista kyllä, muureissa näkyy monesti eri tyylistä arkkitehtuuria.
Osa on verrattain karkeaa kädenjälkeä.
Arvoitus johdatti minut Cuscon Calle Loretoon -
ja arkeologi Jesus Gamarran puheille.
Tuo inkojen jälkeläinen on tutkinut muinaisen Perun kivitöitä vuosikymmeniä.
Kerro työstäsi Cuscon alueella ja pyhässä laaksossa.
Suhtaudun intohimoisesti ihmisen muinaiseen alkuperään.
Se heijastuu tähän kiviainekseen,
joka on historian vanhin silminnäkijä.
Kuten Sacsayhuamanissa,
tämänkin kadun muurit on sovitettu saumattomasti.
Kivien kaarevat reunat sulautuvat toisiinsa.
Ällistyttävää.
Katselen tätä mykistyneenä. En millään keksi,
miten on voitu tehdä muureja,
joissa valtavat kivet sopivat täydellisesti toisiinsa.
Arkeologien mukaan tämä on inkojen tekoa.
Uskomaton teos valmistettiin yksinkertaisilla takomakivillä.
Tällaista ihmettä ei ole mahdollista valmistaa taltoilla ja rakennusvälineillä.
Sellaisilla ei voi laskea sitä tarkkuutta,
jota on vaadittu tämänkaltaisen teokseen.
Tuo tarkkuus on selkeintä täällä.
Tämä geometrinen taidonnäyte tunnetaan 12-kulmaisena kivenä.
Lukuisat sivut sopivat saumattomasti 11 muuhun laattaan.
Jokin muukin häiritsee näissä "inkojen" muureissa.
Tässä näkyy erilaisia arkkitehtuurin tyylejä.
Tällaista huikeaa osaamista.
Sen rinnalla on paljon huonompilaatuista jälkeä.
Selitä tuo arvoitus.
Tämä arkkitehtuuri ei täsmää inkoihin.
Inkat eivät taitaneet pehmeälinjaista ja monikulmaista arkkitehtuuria.
Inkojen arkkitehtuuri on toisenlaista.
Se on tyypillisesti suorakulmaista.
Yläosan laatoissa on selviä jälkiä, jotka vastaavat inkojen perustyökaluja.
Alemmat kerrokset ovat sitä vastoin arvoituksellisesti rakennettuja.
Eivätkö inkat mielestäsi valmistaneet tätä?
Eivät.
Jesus uskoo inkojen rakentaneen muinaisten muurien ympärille.
Ne ovat heitä vanhempaa perua.
Cuscon historia ei rajoitu inkoihin,
vaan heitä paljon kauemmas.
Jesus on vakuuttunut, että tässä on -
kolmea arkkitehtuurityyliä vähintään kolmesta kulttuurista.
Viimeisimmät karkeat laatat Jesus yhdistää inkoihin.
Hän uskoo, että inkoja edeltävät sileät kivet -
täällä ja Sacsayhuamanissa -
juontavat juurensa muinaiseen tekniikkaan.
Inkat eivät osanneet jäljitellä ihailemaansa menetelmää.
Jotkin seikat ovat mahdottomia moderneimmille sivilisaatioille.
Nämä ovat muinaista jälkeä.
Ne osoittavat, että käytössä oli muovattavaa kiveä.
Jesus nimittää tyyliä hanan pachaksi.
Vilkaisen sitä omakohtaisesti.
Jesus ehdottaa käyntiä kiintoisalla paikalla,
joka sijaitsee Sacsayhuamanin kukkulalla.
Todella mystinen paikka.
Salainen sisäänkäynti on katseilta piilossa.
Tässäkin nähdään rakennustyylien sekoitus.
Paikka tunnetaan kuutemppelinä.
KUUTEMPPELI
Tämä on merkillinen paikka, jossa on salamyhkäistä tuntua.
Matalat kivimuurit ovat inkoille tyypillisiä.
Muotoillun avokallion sisään on kätketty jotain aivan muuta.
Sisään johdatellaan kapeaa käytävää pitkin.
Vallitsee hiljaisuus.
Melkein kuin labyrinttiin astuisi.
Kuin tuntematonta teknologiaa, jota emme ymmärrä.
Se luotiin syistä, jotka eivät käy järkeen.
Tekstitys: Jouni Jussila