‫אנחנו צריכים לבחון מחדש‬ ‫את הפרהיסטוריה של אי הפסחא.‬
‫אסור לנו פשוט לקבל את מה שאומרים לנו.‬
‫הארכאולוגית ותושבת רפה נוי‬ ‫ד"ר סוניה האווה קרדינלי,‬
‫הקדישה כמעט חמישה עשורים‬ ‫לשחזור ההיסטוריה האבודה של האי,‬
‫לא דרך חקר פסלי המואי או יישובים עתיקים,‬
‫אלא דרך חקר מדוקדק של הצמחייה.‬
‫סוניה, אני מבין שאת מתעניינת בבוטניקה,‬
‫אבל את גם ארכאולוגית.‬
‫כן. מה שהכי חשוב לי‬
‫זה להבין את האנשים.‬ ‫-כן.‬
‫להבין איך אנשים הגיעו הנה,‬
‫להבין איך אנשים הסתגלו לאי הזה.‬
‫כי בני אדם לא יכולים לעשות כלום בלי צמחים.‬
‫בלוע של אחד הרי הגעש הכבויים ברפה נוי‬
‫חיפשו ד"ר קרדינלי ועמיתיה‬ ‫את הראיות הקדומות ביותר‬
‫לצמחים ולגידולים שאינם שייכים לאזור‬ ‫והובאו לכאן בהכרח על ידי בני אדם.‬
‫מה הצמחים מלמדים‬ ‫על הזמן שבו בני אדם חיו באי הזה?‬
‫חקרנו את גידולי המזון השונים, ומצאנו…‬
‫כן.‬
‫…בננות.‬
‫גילינו שהיו בננות על האי לפני 3,000 שנה.‬
‫אז היו בננות ברפה נוי‬ ‫במשך 3,000 שנה לפחות?‬
‫כן.‬
‫והן לא הגיעו לכאן בכוחות עצמן.‬
‫הציפורים לא הביאו אותן לכאן.‬
‫הן לא הגיעו דרך הים.‬
‫רק בני אדם יכלו לשתול כאן בננות.‬
‫וזה מלמד אותנו‬
‫שבני אדם הגיעו לרפה נוי‬ ‫מוקדם יותר משחשבנו.‬
‫כן.‬
‫וזו הפתעה ענקית.‬
‫זה משנה קצת את ההיסטוריה.‬
‫זה משנה מאוד את ההיסטוריה.‬
‫האדמה לא משקרת.‬
‫לא, האדמה אומרת את האמת.‬
‫לא חשבנו שהבננות היו חשובות כל כך.‬
‫התאריכים שד"ר קרדינלי נוקבת בהם‬
‫מבוססים על שיירים מיקרוסקופיים‬ ‫של צמחי בננה‬
‫ומקדימים את מועד הגעתם‬ ‫של בני אדם לרפה נוי בכ-2,000 שנה.‬
‫אז הצמחים עוזרים לנו‬ ‫למתוח לאחור את ציר הזמן.‬
‫כן.‬ ‫-וייתכן שמדובר ביותר מ-3,000 שנה.‬
‫אנחנו לא יודעים.‬ ‫זו הסיבה שעלינו להמשיך במחקר.‬
‫בהחלט.‬
‫לאור הראיות החדשות,‬
‫עלינו לחשוב מחדש‬ ‫על הפרהיסטוריה של רפה נוי.‬
‫הממצאים של ד"ר קרדינלי מרמזים על כך‬ ‫שמתיישבים פולינזים הגיעו לאי הזה‬
‫הרבה לפני ציר הזמן המקובל.‬
‫אבל בהתבסס על המסורות שבעל פה של רפה נוי,‬ ‫יש אפשרות נוספת.‬
‫אולי הוטו מטואה‬ ‫ושבעת הסיירים שלו הגיעו לכאן‬
‫אלפי שנים מוקדם יותר משהעלינו על דעתנו.‬
‫האם ייתכן שיש בסיפור האי הזה פרק שנשכח?‬
‫פרק מוקדם יותר‬ ‫שנכתב על ידי הניצולים של האסון העולמי‬
‫שהתרחש לפני כ-12,000 שנה?‬
‫- האפוקליפסה הקדומה‬ ‫אמריקה הצפונית והדרומית -‬
‫- פרק 3 -‬
‫אם בני האדם הגיעו לרפה נוי לפני אלפי שנים,‬
‫איפה הם התיישבו?‬
‫איפה השרידים הארכאולוגיים‬ ‫שהיינו מצפים למצוא?‬
‫צריך לזכור שבשיאו של עידן הקרח האחרון‬
‫מפלס הים היה נמוך ביותר מ-120 מטר‬ ‫ממפלס הים כיום.‬
‫רפה נוי היה אי גדול בהרבה.‬
‫בשטח יבשתי נרחב כל כך‬ ‫יכלה להתקיים אוכלוסייה גדולה בהרבה.‬
‫זה עשוי להסביר כיצד הפרויקט הענק‬ ‫של פסלי המואי יצא לפועל בהצלחה.‬
‫האם יוצרי הפסלים בחרו‬ ‫להתיישב ליד קו החוף העתיק,‬
‫השקוע כיום מתחת לפני הים,‬
‫והגבילו את פרויקט בניית הפסלים הגדולים‬ ‫לאזור הרמה שאנו רואים היום?‬
‫לעיתים קרובות לא מבינים כמה אדמה אבדה‬
‫כשמפלס הים עלה בסוף עידן הקרח.‬
‫מדובר ב-26 מיליון קמ"ר בקירוב.‬
‫האדמה הכי טובה בעולם באותה תקופה.‬
‫וכשמפלס הים עלה פתאום‬
‫וקווי החוף הוצפו ושקעו מתחת לפני הים,‬
‫כל מה שנבנה באזורים המוצפים הללו‬ ‫התרסק לרסיסים והושמד.‬
‫ואין לדעת מה אבד כשמפלס הים עלה.‬
‫אבל אנחנו יודעים‬ ‫שהאנשים הקדומים ביותר שחיו כאן‬
‫פיתחו לא רק כישורי סיתות סלע מתקדמים.‬
‫לפי מסורת רפה נוי,‬ ‫מייסד התרבות שלהם, המלך הוטו מטואה,‬
‫הביא איתו משהו מיוחד מארץ היווא הרחוקה:‬
‫שפה כתובה.‬
‫שרידים של מערכת הכתב‬ ‫השתמרו בלוחיות עץ, רונגו-רונגו.‬
‫מדובר ככל הנראה‬ ‫בעותקים של עותקים שנוצרו לאורך הדורות.‬
‫הלוחיות המקוריות אבדו במרוצת השנים.‬
‫פחות מ-30 לוחיות רונגו-רונגו שרדו,‬
‫והן שמורות כיום במוזאונים ברחבי העולם.‬
‫עבור תושבי רפה נוי,‬
‫כמו הדוקומנטריסט הילידי ליאו פקרטי,‬
‫ללוחיות האלה שמור מקום מיוחד בהיסטוריה.‬
‫זה הישג אדיר,‬
‫כי מערכת כתב מזוהה לרוב‬
‫עם תרבות גדולה ומפותחת מאוד.‬ ‫-כן.‬
‫וכאן מדובר באי קטן.‬
‫לוחיות הרונגו-רונגו מעניינות מאוד,‬ ‫והן חשובות מאוד בתרבות שלנו.‬
‫וזה יחיד במינו בפולינזיה.‬ ‫-כן, זה יחיד במינו.‬
‫אין לוחיות רונגו-רונגו באיים אחרים.‬
‫בעקבות פשיטות סוחרי העבדים במאה ה-19‬
‫וההרס המוחלט של מסורת החוכמה של אי הפסחא,‬
‫אבדה היכולת לקרוא את לוחיות הרונגו-רונגו,‬
‫והן נותרו אחת התעלומות הגדולות‬ ‫של העולם העתיק.‬
‫לאור ריבוי הסמלים השונים,‬ ‫בלשנים קבעו שרונגו-רונגו אינו כתב אלפביתי.‬
‫סביר שזהו כתב הירוגליפי או כתב פיקטוגרפי,‬
‫בדומה למערכות הכתב‬ ‫שהתפתחו בתרבות המצרית הקדומה‬
‫ובתרבות עמק האינדוס.‬
‫התפתחות מערכת כתב כזאת‬ ‫דורשת מאות שנים, אולי אפילו אלפי שנים.‬
‫מערכת הרונגו-רונגו מורכבת מאוד.‬ ‫-כן.‬
‫הרבה תנאים צריכים להתקיים לשם כך.‬ ‫שלום, מים, מזון, חברה.‬
‫זה תהליך אינטלקטואלי מורכב מאוד.‬
‫במשך מאות שנים, עד להגעת האירופאים,‬
‫השפה הכתובה נחגגה בשירים.‬
‫אבל הקשר בין צלילים וסמלים נשכח מזמן.‬
‫האנשים לא למדו לקרוא.‬
‫הם למדו רק את השירים.‬
‫ובמשך זמן רב השירים עברו מדור לדור.‬
‫באילו נושאים עוסקים השירים האלה?‬
‫המערכת החקלאית.‬
‫כן.‬
‫חוקי הניווט.‬
‫אילני היוחסין השונים.‬
‫בעלי הקרקעות, דברים כאלה.‬
‫כן.‬
‫בעיניי, הרונגו-רונגו‬
‫הוא הדבר החשוב ביותר‬ ‫שיצרו הטופונה שלנו, אבות אבותינו.‬
‫הימצאותה של מערכת כתב מפותחת ומורכבת‬ ‫באי הפסחא היא פרדוקס.‬
‫זו תעלומה שטרם הוסברה.‬
‫לדעתי עלינו לשקול את האפשרות‬
‫שמערכת הכתב הזאת הובאה לראשונה‬ ‫לאי הפסחא בפרהיסטוריה הרחוקה‬
‫על ידי המתיישבים הראשונים‬ ‫המוזכרים במסורות שבעל פה,‬
‫אנשים שהגיעו‬ ‫מארץ גדולה בהרבה באוקיינוס השקט,‬
‫ארץ בשם היווא‬ ‫ששקעה למצולות הים בעקבות שיטפון אדיר.‬
‫אני מבין שמדובר בהשערה בלבד,‬
‫אבל ייתכן שאנחנו רואים כאן את השפה‬
‫של בני התרבות האבודה שאותה חיפשתי?‬
‫עם מהיווא הרחוקה‬
‫שסיפור המקור שלו ומערכת הכתב שלו‬ ‫השתמרו בתרבות הנווטים הפולינזיים‬
‫המכנים את עצמם היום בשם רפה נוי.‬
‫אני מאמין כי ייתכן שגם פסלי המואי‬ ‫נוצרו בידי בני התרבות הקדומה הזאת.‬
‫יש אפילו ראיות לכך‬ ‫שה"אהו", הכנים שעליהם ניצבים פסלי המואי,‬
‫התבססו על עיצוב מוקדם יותר מתרבות אחרת.‬
‫כמו זה.‬
‫זה אהו וינאפו.‬
‫הוא ייחודי בשני מובנים.‬
‫ראשית, הוא בנוי כולו מבזלת קשיחה,‬
‫לא מטוף געשי רך, כמו רוב האהו האחרים.‬
‫שנית, וזה בולט במיוחד,‬
‫הלבנים המגליתיות שלו‬ ‫הוצמדו זו לזו בטכניקה מורכבת,‬
‫שיטת בנייה מתקדמת בהרבה‬ ‫מזו של כל אהו אחר באי.‬
‫המלאכה המדויקת של הבנאים המקוריים‬
‫הובילה לכך ששום חומר אורגני מתקופת הבנייה‬ ‫נלכד בסדקים הצרים,‬
‫לכן לא ניתן לתארך אותו.‬
‫הוא כל כך חריג בנוף.‬ ‫קל לדמיין שהוא שייך לתרבות אחרת.‬
‫ויש סיבה נוספת שבגינה אני חושד‬ ‫שהתרבות השונה הזאת עשויה להיות‬
‫התרבות האבודה של עידן הקרח שאני מחפש.‬
‫השם המקורי של כל האי‬ ‫הוא טה פיטו או טה הנואה,‬
‫שפירושו "טבור העולם".‬
‫השימוש במונח "טבור"‬ ‫לתיאור מקומות קדושים עתיקים‬
‫הוא מנהג שאנחנו נתקלים בו שוב ושוב‬
‫בתרבויות ובשפות עתיקות רבות ברחבי העולם.‬
‫הפירוש המילולי של השם גבקליטפה‬ ‫הוא "גבעת הטבור".‬
‫דלפי ביוון נודעה בכינוי "טבור העולם",‬
‫וכך גם אנגקור בקמבודיה.‬
‫הייתכן שתרבות פרהיסטורית יחידה‬ ‫התפשטה ברחבי העולם‬
‫והשתמשה בכינוי "טבור"‬ ‫לתיאור האתרים הקדושים ביותר שלה,‬
‫כולל רפה נוי?‬
‫אם כן, כיצד התרבות הזאת הצליחה להגיע לכאן?‬
‫יש אפשרות מסקרנת אחת.‬
‫רפה נוי שוכן‬ ‫בקצה המערבי של רכס הרים תת-ימי.‬
‫בעידן הקרח, כשמפלס הים היה נמוך ב-120 מטר‬
‫וקרקעית האוקיינוס הייתה גבוהה יותר‬ ‫עקב תופעה בשם איזוסטזיה,‬
‫ייתכן שכמה פסגות הרים התרוממו מעל פני הים‬
‫ובכך יצרו שרשרת איים זעירים‬
‫שחיברו את רפה נוי‬ ‫לקו החוף השייך היום לפרו.‬
‫ואכן, בדיוק שם התגלה משהו יוצא דופן‬
‫שנחרט בהר הפונה לאוקיינוס…‬
‫גאוגליף ענק המוכר כיום‬ ‫בשם "מנורת הרי האנדים".‬
‫החול נגרף, ומתחתיו נחשפה שכבת אבן‬
‫בצורת קלשון עצום.‬
‫כשמתקרבים לחוף פרו,‬
‫זה נראה כמעט כמו משואה או ציון דרך‬
‫שמזמין אנשים להתקרב אליו‬
‫ואומר, "בואו הנה. יש כאן משהו חשוב".‬
‫אין אפשרות לתארך את הגאוגליף במדויק,‬
‫אבל כלי חרס שנמצאו בקרבת מקום‬ ‫יוחסו לתרבות הפאראקס המקומית‬
‫שהתקיימה בסביבות 200 לפנה"ס,‬
‫תרבות שבהחלט הכירה את הגאוגליף‬ ‫וכיבדה אותו.‬
‫אבל נאמר שהוא נוצר בהשראת‬ ‫האגדה על האל העתיק ויראקוצ'ה,‬
‫שהועלה לדרגת אל‬ ‫בזכות יצירת שלל פלאים מסתוריים‬
‫בחלק הזה של העולם,‬
‫החל מקווי נסקה המפורסמים‬
‫וכלה בטיוואנאקו,‬ ‫קומפלקס מגליתי מסתורי בבוליביה,‬
‫גבוה בהרי האנדים, שם הסיפור שלו מתחיל.‬
‫לפי המסורת של בני האינקה,‬
‫פקד את האזור הזה אסון אדיר,‬
‫אפוקליפסה קדומה של ממש.‬
‫בחלוף האסון, עלה אדם זר מאגם טיטיקקה.‬
‫הם קראו לו ויראקוצ'ה,‬
‫קצף הים.‬
‫הוא וחסידיו‬ ‫לימדו את השורדים את סודות החקלאות,‬
‫הראו להם כיצד לסתת אבנים‬ ‫וכיצד לנווט בעזרת הכוכבים.‬
‫בעיקרון, הוא מעניק את מתנות התרבות‬
‫לניצולי אסון נדכאים שאיבדו תקווה.‬
‫הסיפורים האלה‬ ‫מהדהדים סיפורים דומים מכל רחבי העולם‬
‫על יצורים, ישויות ואלים‬ ‫המייצגים בני אדם, לדעתי,‬
‫ששרדו את האסון הזה‬
‫וניסו לכונן מחדש את התרבות.‬
‫במצרים, אוסיריס לימד את העם‬
‫איך לעבד את האדמה,‬ ‫לקצור יבולים ולחוקק חוקים.‬
‫במסורת האצטקים במקסיקו‬ ‫היה זה קצלקואטל, הנווד המזוקן,‬
‫שהעניק להם לראשונה את מתנת התרבות.‬
‫וברפה נוי, המלך הוטו מטואה‬ ‫ואנשיו הנבחרים מהדהדים את התמה הזאת‬
‫של אנשים מארץ אבודה רחוקה‬ ‫המגיעים דרך הים כדי לכונן מחדש את התרבות.‬
‫מאחר שאנחנו מוצאים מסורות זהות בכל העולם,‬ ‫חובה עלינו להתייחס אליהן ברצינות.‬
‫אפילו היום, סיפור הוא כלי רב עוצמה‬
‫להעברת ידע מדור לדור.‬
‫אתה מרגיש שהסיפורים האוניברסליים האלה‬
‫הם בעצם הדים של הידע העתיק הזה?‬
‫כן, אני חושב שכן.‬
‫ומאיפה הסיפורים האלה הגיעו?‬
‫היו מעט מאוד ניצולים ששימרו את הידע,‬
‫אבל הידע הועבר הלאה במיתוסים ובמסורות.‬ ‫-כן.‬
‫המיתוסים של האנושות‬ ‫הם מאגר הזיכרונות של המין שלנו‬
‫מתקופה שלא נותר ממנה תיעוד בכתב.‬
‫כן. אנחנו יודעים שמסורת שבעל פה‬ ‫היא כלי יעיל מאוד לשימור ההיסטוריה.‬
‫בהחלט.‬ ‫-בעיניי, זו עדות לאירועים היסטוריים כלשהם.‬
‫כן, בדיוק.‬
‫החזרה הזאת על אותו רעיון בסיסי‬
‫בתרבויות שכביכול לא היה ביניהן קשר בעבר‬
‫גורמת לי לחשוב שאנחנו רואים כאן‬ ‫מורשת משותפת שמקורה בתרבות עתיקה בהרבה.‬
‫ולכן אני חושב שמיתוסים‬ ‫מחייבים יחס רציני בהרבה.‬
‫כן, אני מסכים.‬
‫המורים הדגולים מהמיתוסים שלנו,‬ ‫כמו ויראקוצ'ה,‬
‫עשויים להיות בין הניצולים המעטים‬ ‫מתרבות שאבדה במרוצת הזמן.‬
‫וייתכן שקיימת ראיות נוספות‬ ‫למורשת של ויראקוצ'ה.‬
‫כמעט 500 ק"מ ממזרח למנורת הרי האנדים,‬
‫בפסגת הר סמוך לעיר קוסקו…‬
‫- קוסקו -‬
‫…יותר מ-11,000 רגל מעל פני הים…‬
‫זה סקסייוומאן.‬
‫- סקסייוומאן -‬
‫זהו אחד מאתרי העולם העתיק המרשימים ביותר‬
‫והמסתוריים ביותר.‬
‫האתר העצום על פסגת ההר‬ ‫מלא בפלאים ארכאולוגיים עשויים אבן.‬
‫ובשולי הפסגה שוכנת התעלומה הגדולה מכולן…‬
‫שלוש שורות של סוללות אבן מדהימות‬
‫הבנויות בדוגמת זיגזג לרוחב הפסגה.‬
‫אני מבקר כאן כבר יותר מ-30 שנה,‬
‫ואני עדיין נדהם בכל פעם מחדש.‬
‫אבל עכשיו שהחיפוש שלי אחר תרבות אבודה‬ ‫ממוקד באמריקה הצפונית והדרומית,‬
‫אני כאן כדי לבחון מחדש‬ ‫את התעלומה המגליתית העתיקה הזאת.‬
‫אני תמיד מרגיש כמו גרסה מיניאטורית של עצמי‬
‫כשאני עומד‬ ‫ליד המבנים המגליתיים הענקיים האלה.‬
‫אלפי בלוקים מצולעים עצומים‬
‫סותתו ונקבעו במקומם בדיוק מושלם.‬
‫כל בלוק שונה בגודלו ובצורתו.‬
‫ואף על פי כן,‬ ‫הם מחוברים זה לזה ברמת דיוק מדהימה.‬
‫נדמה כמעט שהם הותכו זה לזה.‬
‫אפילו באמצעות הטכנולוגיה המודרנית,‬ ‫איך מתחילים לעשות דבר כזה?‬
‫איך זה נעשה?‬
‫כדי להבין את סקסייוומאן,‬ ‫אנחנו צריכים לדעת יותר על ההיסטוריה שלו,‬
‫שכרוכה בהיסטוריה של העיר מתחתיו.‬
‫כיום, קוסקו היא מטרופולין תוססת‬ ‫שבה מתגוררים 500,000 איש.‬
‫עבור מיליוני מבקרים בשנה,‬ ‫היא יעד תיירותי פופולרי.‬
‫אבל במסע החיפוש שלי‬ ‫היא מייצגת משהו גדול בהרבה.‬
‫קוסקו הייתה הבירה‬ ‫של אימפריית האינקה האדירה,‬
‫תרבות מדהימה ויוצאת דופן.‬
‫תרבות ששגשגה ברחבי הרי האנדים הגבוהים‬
‫ונודעת במורשת של מבני סלע מדהימים,‬ ‫כמו מאצ'ו פיצ'ו.‬
‫- מאצ'ו פיצ'ו‬ ‫פרו -‬
‫אבל בדומה לפסלי המואי ברפה נוי,‬
‫קטסטרופה מעיבה על הסיפור האמיתי.‬
‫כאן, ב-1532,‬
‫הקונקיסטאדורים הספרדים‬ ‫חוללו כאוס והרס באימפריית האינקה.‬
‫בגלל דיכוי התרבויות הילידיות‬
‫במהלך הכיבוש הספרדי ולאחריו,‬
‫קיימים פערים רבים בידע שלנו על האינקה.‬
‫במובנים רבים, זהו חור שחור בהיסטוריה.‬
‫למה? כי ההיסטוריה, כידוע,‬ ‫נכתבת על ידי המנצחים.‬
‫ומעט מאוד מהקונקיסטאדורים הקדישו זמן‬ ‫להיכרות עם התרבות שהם השמידו.‬
‫האינקה הייתה תרבות מפוארת.‬
‫היו לה הישגים מדהימים,‬ ‫אבל היא התקיימה לזמן קצר בלבד.‬
‫חרף עושרה ועוצמתה,‬
‫אימפריית האינקה הייתה קיימת פחות מ-100 שנה‬
‫לפני בוא הקונקיסטאדורים.‬
‫כמובן, הספרדים לא ידעו את זה‬
‫והניחו שכל מה שהם ראו,‬ ‫גם החומות המגליתיות המדהימות,‬
‫היה מעשה ידיהם של בני האינקה שאותם פגשו.‬
‫קשה לדמיין איך זה בוצע בהצלחה‬
‫בעזרת הכלים שלכאורה עמדו לרשות האינקה,‬ ‫דהיינו, סלעים אחרים,‬
‫עבור מלאכת סיתות‬ ‫הסלעים המגליתיים הענקיים האלה.‬
‫זה לא הגיוני בעיניי.‬
‫לאינקה לא הייתה שפה כתובה.‬
‫אבל לפי הרשומות הספרדיות המעטות,‬
‫סקסייוומאן נבנה‬ ‫בהוראתו של פאצ'אקוטי אינקה יופאנקוי,‬
‫שתחת שלטונו קמה אימפריית האינקה‬ ‫לפני יותר מ-500 שנה.‬
‫אני מקווה ללמוד מאמדאו ואלר פרפן,‬ ‫מומחה להיסטוריית האתר.‬
‫באיזו מאה, באיזה תאריך בערך לדעתך‬
‫נבנתה היצירה האדריכלית‬ ‫המדהימה והמלכותית הזאת?‬
‫הבנייה התחילה ב-1440 לערך.‬
‫והיא הושלמה כעבור 90 שנה.‬
‫בסדר.‬
‫ממש לפני הגעת הקונקיסטאדורים.‬
‫פאצ'אקוטי הורה לבנאים‬ ‫לבנות את סקסייוומאן מהאבן המקומית,‬
‫סלע רך יחסית.‬
‫האתר, ששוכן כיום 12,000 רגל מעל פני הים,‬
‫היה בעבר חלק מקרקעית האוקיינוס הקדום.‬
‫לפני זמן רב, האזור הזה של אמריקה הדרומית‬ ‫היה מתחת לפני הים.‬
‫בחלקים שונים של העמק‬ ‫אפשר לראות שכבה תת-קרקעית של אבן גיר.‬
‫אבן גיר. סלע משקע, כן.‬ ‫-כן.‬
‫ולכן הסלעים האלה רכים יותר מסלעים אחרים.‬
‫הארכאולוגים אומרים לנו‬ ‫שהבלוקים הענקיים של אבן הגיר‬
‫ככל הנראה נחצבו במחצבות‬ ‫במרחק של עד 15 ק"מ מהאתר.‬
‫אני מבין שאבן גיר‬ ‫היא אבן רכה וקלה יחסית לסיתות,‬
‫אבל מדובר פה בבלוקים ענקיים של אבן גיר.‬
‫מה הבלוק הכי כבד?‬
‫הבלוק הכי כבד פה שקל יותר מ-100 טונות.‬
‫ואו.‬
‫אני לא מצליח להבין‬ ‫איך שינעו את הבלוקים העצומים האלה.‬
‫אני פשוט לא מבין איך זה נעשה.‬
‫לדעתי, הסוד היה טמון בכמות.‬
‫פדרו סייסה דה לאון‬ ‫היה חייל והיסטוריון ספרדי,‬
‫ולדבריו,‬
‫יותר מ-20,000 איש עבדו כאן מדי יום ביומו.‬
‫זה אתגר ארגוני עצום.‬
‫ארגון של כוח עבודה המונה 20,000 איש‬ ‫הוא משימה מורכבת ביותר.‬
‫לבניית בניין האמפייר סטייט בניו יורק‬
‫נדרשו כ-3,400 איש במאה ה-20.‬
‫אפילו עם פי שישה עובדים,‬
‫שינוע הסלעים האלה‬ ‫בטכנולוגיה מתקדמת הרבה פחות‬
‫היה אתגר אדיר שעלול להשתבש במהירות.‬
‫המסמך היחיד המתעד‬ ‫ניסיון של בני האינקה להזיז מגלית ענק‬
‫נכתב בידי היסטוריון ספרדי‬ ‫כמה עשורים לאחר הכיבוש.‬
‫לפי המידע שנמסר לו מתושבי המקום,‬
‫הניסיון הסתיים באסון.‬
‫הוא מספר לנו על סלע גדול‬ ‫שהועבר מצידו השני של ההר‬
‫על ידי יותר מ-20,000 איש,‬
‫עד שבשלב מסוים הוא נשמט מידיהם,‬ ‫התגלגל במורד ההר‬
‫ומחץ יותר מ-3,000 איש.‬
‫אם בני האינקה התקשו כל כך‬ ‫לשנע מגלית אחד ויחיד,‬
‫איך הם הביאו לכאן אלפי מגליתים?‬
‫לפי הרשומות ההיסטוריות הספרדיות,‬
‫בני האינקה השתמשו‬ ‫בשילוב של חבלים, גלילי עץ ומנופים.‬
‫חיבור של שניים או שלושה בלוקים‬ ‫יכול להתבצע במאמץ רב ובהשקעה רבה.‬
‫אבל חיבור של מאות בלוקים בדיוק מושלם‬
‫נוגד את ההיגיון.‬
‫הייתכן שקיסר האינקה‬ ‫למעשה רק פיקח על בניית מבצר‬
‫על גבי חומות מגליתיות שכבר היו שם?‬
‫קשה לדמיין את המחזה המרהיב‬ ‫שוודאי נגלה כאן לעין‬
‫לפני הכיבוש הספרדי.‬
‫אבל שילוב הנתונים המדעיים העדכניים ביותר‬ ‫עם עדויות ראייה של הקונקיסטאדורים הראשונים‬
‫מספק לנו תמונה מדויקת למדי של סקסייוומאן‬
‫בשיאה של אימפריית האינקה.‬
‫הספרדים מספרים לנו‬ ‫שהמתחם הראשי שימש כבסיס צבאי‬
‫עבור אלפי חיילים.‬
‫הם מתארים מגדל תלת-שכבתי עגול‬
‫הנישא לגובה 15 מטר מעל האתר,‬
‫מוקף בבניינים מלבניים ובחצרות,‬
‫עם מערכת מים מתוקים ואסמי תבואה.‬
‫הפולשים האמינו‬ ‫שסקסייוומאן נבנה במקור כמבצר‬
‫כי לאחר נפילת קוסקו‬
‫לוחמי האינקה‬ ‫נסוגו והתבצרו מאחורי החומות האלה…‬
‫השריד היחיד שנותר מהמבצר כיום.‬
‫אבל האם לשם כך הן נבנו?‬
‫מה ההשקפה הארכאולוגית‬ ‫לגבי מקורותיו של סקסייוומאן?‬
‫לשם מה הוא נבנה?‬
‫הרבה אנשים חושבים שזה היה מבנה צבאי.‬
‫הקונקיסטאדורים הספרדים‬ ‫אמרו שזה היה מבצר צבאי,‬
‫אבל זו לא האמת.‬
‫זה היה מקום קדוש, מקדש.‬
‫מקום שבו נערכו טקסים וחגיגות.‬
‫אז הטענה הרווחת בספרי ההיסטוריה,‬
‫לפיה סקסייוומאן נבנה במקור כמבצר צבאי,‬ ‫היא טעות?‬
‫טעות ענקית.‬
‫שרידי המבנים על פסגת ההר,‬
‫שנבנו מבלוקים מלבניים אחידים,‬
‫מרמזים על כך שזמן בנייתם‬ ‫שונה מזמן בניית החומות המגליתיות.‬
‫אפשר לומר שבני האינקה‬ ‫ירשו כמה מבנים קדומים,‬
‫מבנים קדומים שקשה להסביר את קיומם.‬
‫כן.‬
‫זה גם מרמז על כך שהם נבנו‬ ‫בטכניקת סיתות אבנים שונה ולא מוכרת.‬
‫אפשר להגדיר את זה כטכנולוגיה אבודה.‬
‫אנחנו ניצבים מול חידה,‬ ‫תעלומה שאיננו יכולים להסביר.‬
‫הייתכן שחומות הזיגזג‬ ‫החלקות והענקיות של סקסייוומאן‬
‫אינן מעשה ידיה של תרבות האינקה,‬ ‫אלא של תרבות אחרת?‬
‫מה אם רבים מהמבנים כאן,‬ ‫שבנייתם מיוחסת לתרבות האינקה,‬
‫למעשה משלבים בתוכם‬ ‫מורשת של ידע עתיק בהרבה?‬
‫האם יש מורשת בסלע,‬
‫מורשת מתרבות עתיקה יותר‬ ‫שהארכאולוגים טרם זיהו?‬
‫אחרי הכול, לא נמצאו גרסאות פשוטות יותר‬ ‫של החומות המגליתיות המתוחכמות הללו‬
‫בשום מקום אחר בפרו.‬
‫אבל ראינו משהו דומה ברפה נוי.‬
‫- אהו וינאפו‬ ‫רפה נוי -‬
‫חומות אהו וינאפו,‬
‫שנבנו כביכול הרבה לפני סקסייוומאן,‬ ‫במרחק של יותר מ-3,200 ק"מ.‬
‫הבלוקים עשויים בזלת מוצקה.‬
‫החומות נבנו בדיוק רב‬
‫והן כוללות אלמנטים מצולעים,‬ ‫בדיוק כמו חומות סקסייוומאן.‬
‫ניתן לראות בנייה דומה‬ ‫בחומות עתיקות בטורקיה ובמצרים.‬
‫יש בלוק קטן שמוקף בבלוקים גדולים יותר,‬
‫ואפשר למצוא תבנית זהה לחלוטין בקוסקו.‬
‫יש הטוענים שהבנאים פשוט היו יעילים‬ ‫ולא בזבזו שום חומר גלם.‬
‫אבל תראו את הדיוק.‬
‫אז יש הרגשה שזו טכנולוגיה מהעבר‬
‫שלא הוגבלה לפרו.‬
‫מה אם בני האינקה בנו‬ ‫חלק מהמבנים שאנחנו רואים כאן‬
‫על גבי יסודות עתיקים בהרבה?‬
‫יסודות שחוזרים אחורה‬ ‫לשורשי התרבות של אמריקה הצפונית והדרומית.‬
‫האפשרות הזאת מובילה אותי‬ ‫לעיר שמעליה מתנשא סקסייוומאן,‬
‫מקום שבשמו טמון אולי רמז חיוני.‬
‫בקצ'ואה, השפה המקורית של בני האינקה,‬
‫פירוש השם קוסקו הוא "טבור העולם".‬
‫בדיוק כמו שאר הטבורים העתיקים הקדושים,‬ ‫ובהם רפה נוי.‬
‫אנו מוצאים את השימוש בכינוי "טבור"‬ ‫בכל רחבי העולם,‬
‫ולדעתי אסור לפטור זאת‬ ‫בטענה שמדובר בצירוף מקרים.‬
‫הייתכן שמלאכת סיתות האבנים המדהימה‬ ‫שאנחנו רואים בכל "טבורי העולם" הללו‬
‫היא שריד נוסף‬ ‫של התרבות המתקדמת והעתיקה בהרבה‬
‫שאותה אני מחפש?‬
‫בכל פינה בעיר הזאת‬
‫יש שכבות על גבי שכבות‬ ‫של חומות אבן יפהפיות ומורכבות להפליא,‬
‫שבחלקן משולבים מגליתים ענקיים.‬
‫התעלומה היא שבכל חומה‬
‫אפשר לראות לעיתים קרובות‬ ‫כמה סגנונות אדריכלות שונים,‬
‫חלקם מתקדמים מאוד, חלקם בסיסיים יחסית.‬
‫התעלומה הזאת הובילה אותי‬ ‫לקאייה לורטו בקוסקו‬
‫ולארכאולוג חסוס גמרה,‬
‫צאצא של בני האינקה,‬
‫שהקדיש עשרות שנים‬ ‫לחקר מבני האבן הייחודים של פרו העתיקה.‬
‫ספר לי על העבודה שלך‬ ‫באזור קוסקו והעמק הקדוש.‬
‫המחקר שלי מתמקד בעתיקות מעשה ידי אדם,‬
‫והרמזים למקור העתיקות טמונים בסלע,‬
‫שהוא העד הקדום ביותר שקיים בהיסטוריה.‬
‫בדיוק כפי שראינו בסקסייוומאן,‬
‫החומות המגליתיות של הרחוב‬ ‫נבנו בדיוק מופתי,‬
‫והשוליים המעוגלים של הסלעים‬ ‫מתמזגים זה בזה.‬
‫כלומר, זה בלתי נתפס.‬
‫אני נדהם כשאני מסתכל על זה,‬
‫ואני לא מצליח להבין‬ ‫איך מישהו יצר חומות כאלה,‬
‫שבנויות מסלעים עצומים‬ ‫המחוברים זה לזה בדיוק מושלם.‬
‫הארכאולוגים אומרים לנו‬ ‫שבני האינקה בנו אותן,‬
‫ושהם השתמשו באבני סיתות פשוטות‬ ‫ליצירת המבנים המדהימים האלה.‬
‫אי אפשר ליצור את הפלא הזה‬ ‫בטכניקת אזמל וכלי בנאים‬
‫או להגיע לדיוק המושלם‬
‫שבא כאן לידי ביטוי.‬
‫רמת הדיוק ניכרת לעין בייחוד כאן,‬
‫בהישג הגאומטרי הידוע בשם "אבן 12 הזוויות",‬
‫בלוק אבן מרובה פאות‬ ‫הקבוע במדויק בין 11 בלוקים ייחודים אחרים.‬
‫ואף על פי כן, יש משהו מוזר בחומות האלה,‬ ‫שנוצרו לכאורה בידי בני האינקה.‬
‫אני רואה כאן הרבה סגנונות אדריכליים שונים.‬
‫בנייה באבן באיכות מדהימה,‬
‫ולצידה בנייה באבן באיכות נמוכה בהרבה.‬
‫עזור לי להבין את התעלומה הזאת.‬
‫הסגנון האדריכלי הזה‬ ‫לא מזוהה עם תרבות האינקה.‬
‫בני האינקה לא השתמשו‬
‫בבלוקים מצולעים וחלקים.‬
‫לתרבות האינקה היה סגנון בנייה אחר,‬
‫שהתאפיין בזוויות ישרות.‬
‫הסימנים שכלי העבודה הותירו‬ ‫בבלוקים בשכבות העליונות‬
‫תואמים לכלים הפשוטים של בני האינקה.‬
‫אין בבנייתן שום דבר מסתורי,‬ ‫בניגוד לשכבות הנמוכות יותר.‬
‫אז לדעתך בני האינקה לא בנו את זה?‬
‫לא.‬
‫חסוס מאמין שבני האינקה‬ ‫בנו מעל ומסביב לחומות עתיקות יותר,‬
‫חומות שכבר היו כאן כשהם הגיעו.‬
‫ההיסטוריה של קוסקו‬ ‫לא מתחילה בתקופת תרבות האינקה,‬
‫אלא מוקדם בהרבה.‬
‫חסוס גמרה משוכנע‬ ‫שלא מדובר בסגנון אדריכלי יחיד,‬
‫אלא בשלושה סגנונות שונים‬ ‫של שלוש תרבויות לכל הפחות.‬
‫חסוס מייחס לבני האינקה‬ ‫את הבנייה הגולמית והמאוחרת,‬
‫אבל הוא מאמין שהאבנים החלקות‬ ‫שסותתו לפני תרבות האינקה,‬
‫גם כאן וגם בסקסייוומאן,‬
‫משקפות טכניקה עתיקה בהרבה,‬
‫טכניקה שבני האינקה העריצו,‬ ‫אבל לא יכלו לשחזר.‬
‫יש סגנון בנייה‬ ‫שאי אפשר לייחס לתרבויות מודרניות יותר.‬
‫סגנון הבנייה הזה עתיק יותר,‬
‫והוא מוכיח שהבנאים‬ ‫השתמשו בסלעים רכים ונוחים לסיתות.‬
‫חסוס גמרה קורא לסגנון הזה הנאן פאצ'ה.‬
‫וכדי לבחון אותו מקרוב,‬
‫הוא מציע שאבקר באתר מסקרן‬
‫על צלע ההר שבראשו שוכן סקסייוומאן.‬
‫מקום מיסטי להפליא‬
‫עם כניסה סודית‬ ‫ונסתרת כמעט לחלוטין מן העין.‬
‫אתר שבו אנחנו רואים שוב‬ ‫שילוב מסקרן של סגנונות בנייה.‬
‫הוא נקרא מקדש הירח.‬
‫- מקדש הירח -‬
‫המקום המוזר והמורכב הזה אפוף במסתורין.‬
‫חומות האבן הנמוכות‬ ‫נבנו בסגנון האופייני לבני האינקה.‬
‫אבל בתוך מחשוף הסלע המסותת הזה‬ ‫מסתתר משהו שונה לגמרי.‬
‫מעבר צר מוביל אותך פנימה,‬
‫והכול סביבך דומם.‬
‫כמעט כאילו אתה נכנס לתוך מבוך.‬
‫נראה שהאתר הזה נבנה‬ ‫בטכנולוגיה לא מוכרת שטרם ירדנו לעומקה,‬
‫ונוצר מסיבות שאיננו מבינים.‬