Kuutemppeliin astuttaessa -
sisäänkäynnillä odottaa käärme.
Kallioseinään kaiverrettu.
Kimaltava ruumis tuntuu melkein elävältä.
Veistos vaati vaivannäköä, koska kiviainesta on täytynyt kaivertaa.
Jäljelle on jäänyt pelkkä käärmereliefi.
Syvemmällä ilmestyy muita arvoituksellisia muotoja.
Kaikki kalliosta veistettyjä.
Siellä on ainutlaatuinen tunnelma.
Pölyhiukkasia erottuu valossa, joka loistaa katossa olevasta aukosta.
Täydellisen tasainen rakenne on selvästi ihmisen kädenjälkeä.
Käärmeen tavoin kivijalustakin on muotoiltu kivestä.
Ylhäällä olevasta raosta pääsee sisään sekä auringon- että kuunvaloa.
Kuutemppelinä tunnetun paikan aidompi nimi on -
Amaru Markawasi, Käärmeen talo.
Kiveen kaiverrettu turvapaikka on aavemainen ja säväyttävä.
Inkat käyttivät tätä tilaa hedelmällisyysrituaaleihin.
Toiveikkaat jättivät uhrilahjoja kuun jumalattarelle.
Mama Quillalle, Viracochan tyttärelle.
Tämä paikka on hiljainen, kylmä ja tyyni.
Tuo kaikki keskittää mielen tavalla,
joka on mielestäni tarkoituksellisesti suunniteltu.
Ketkä pyhän kammion kaiversivatkaan, asialla eivät olleet ne,
jotka rakensivat inkoille tunnusomaisia kullattuja temppelejä.
Aivan kuin inkat olisivat rakentaneet nämä ulkoseinät -
kunnioittaakseen jotain, minkä he löysivät eivätkä rakentaneet.
Onko tämä jonkun muun työtä?
Vanhemman kulttuurin, joka osasi muovata kiveä upeasti.
SIVILISAATIOT ENNEN IHMISTÄ AMERIKKA
Olen kukkulalla Perun Cuscossa.
Tutkin hanan pachaa, mahdollisesti muinaista kivenveistokeinoa.
Käsissämme on monikerroksinen arvoitus, ja sen ratkaistaksemme -
meidän on tarkasteltava eri tyylistä arkkitehtuuria,
jota näkee samalla kadulla.
Missä tahansa muualla nämä nähtäisiin todisteena eri kulttuurien kädenjäljestä.
Kuutemppelin ja Sachsayhuamanin megaliittien puolivälissä -
sijaitsee yksi pyhän laakson tärkeä kohde,
jossa on nähtävästi käytetty samaa muinaista kiventyöstötapaa.
Q'enqo.
Ketšuan kielellä "labyrintti".
Kulkiessani nimen merkitys valkenee.
Kun lähtee kohti sokkelon sydäntä,
sen läpi kulkee mutkitteleva polku, joka saa pohdiskelemaan.
Q'enqo on pohjimmiltaan sellainen paikka, jossa kulkija jää omilleen.
Häntä ympäröivät salaperäinen ja mystinen ilmapiiri sekä hiljaisuus.
Täällä piilee kaiverrettuja tunneleja.
Maanalaisia pylväskäytäviä.
Sekä nähtävästi peruskalliosta kaiverrettuja alttareja.
Kaiken keskellä on amfiteatteri.
Jesus Gamarra jakaa jälleen viisauksiaan.
Ovatko Q'enqo Chicon rakennelmat inkojen itsensä kädenjälkeä?
ARKEOLOGIAN TUTKIJA
Eivät ole.
Inkojen läsnäolosta on kyllä jäänyt pienikokoisia merkkejä.
Pikkukiviä ja mutasaumoja.
Sellaiset on kuitenkin aina rakennettu kunnioittavasti hanan pachan päälle.
Tuota menetelmää on palvottu suuresti.
Palvonta on suoritettu niin,
että alkuperäisteosten ympärille on rakennettu tarkasti ja kunnioittavasti.
Muinaisia kiviveistoksia, joita ympäröivät alkeellisemmat teokset,
kuten kuutemppelin ulkopuolella.
Tällaista tyylien yhteenliittymää esiintyy monilla Perun pyhimmillä paikoilla.
Machu Picchussa on sileäksi veistetty seremoniallinen Intihuatana-kivi.
Sitäkin ympäröivät inkojen myöhemmät rakennelmat.
Kenties paikka on pyhitetty siten.
Tämä voisi selittää oudot kiviyhdistelmät Cuscon ja Sacsayhuamanin muureissa.
Jesus Gamarran mukaan myöhempiä laattoja on lisätty -
paljon vanhempien ja sileiden kivien ympärille.
Laattojen valmistamisaikaa tärkeämpi on niihin hyödynnetty menetelmä.
Onko niissä jälkiä esihistoriallisesta teknologiasta?
Jesusin tutkijakollega Jan Peter de Jong uskoo,
että Sacsayhuamanissa piilee vihjeitä taitavasta veistotavasta.
Jan, toit minut kapeaan tunneliin,
jonka seinämät kiiltävät. Mikä sen nimi on?
Sitä kutsutaan Chincana Chicaksi.
"Paikka, jonne eksyy."
Tämä on luonnonmukaista peruskalliota, mutta tunneli on selvästi ihmisen tekemä.
Täsmääkö se vanhimpaan rakennustyyliin?
Onko täällä muotoiltu peruskalliota?
Kiven muovaaminen eräänlaisella muotilla on hanan pachalle tyypillistä.
Kiviainesta on selvästi työstetty ikään kuin pehmeässä muodossa,
koska kallioon on painettu kaikenlaista.
Tarkoitatko, että pehmennettyyn kiveen on painettu muotilla jokin muoto?
Uskomme kivien olleen pehmeitä rakennushetkellä.
Miten ne pehmitettiin?
Jan pitää tunnelin seinämiä ratkaisuna arvoitukseen.
Tunnelin sisällä näkee paljon heijastuksia.
Näen sen metallisena hohtona.
Seinämä on hyvin sileä.
Uskomme, että kiveä on käsitelty lämmöllä, mistä syntyi eräänlainen kerros.
Siksi kivi kiiltää.
Geologit kutsuvat tätä lasitukseksi.
Paljonko lämpöä tarvittiin?
Lasitus tarkoittaa lasiksi muuttamista, jolloin tarvitaan 1 400 asteen lämpöä.
Siis valtavasti kuumuutta.
Lämmityskeinoa emme tunne, mutta niin rakentajat tekivät.
Kiviseinämää katsoessa sitä pohtii,
selittääkö tuo lämmönlähde yhteensulaneiden näköiset jättikivet,
joita on Sacsayhuamanissa.
Skeptikot väittävät, että tunnelin kiilto -
johtuu seinämien hieromisesta.
Miten vastaat?
Moni väittää niin.
"Kiilto on sen seurausta, että moni on kosketellut seinämää."
Kiiltoa näkyy katossakin ja koko seinämän mitalta.
Ei olisikaan loogista väittää, että niitä on kosketeltu samaan aikaan.
Entä tuliperäisyyttä koskeva väite?
Täällä ei ole tulivuoria.
Se ei ole looginen selitys.
Janin mielestä ainoa selitys on se,
että katselemme muinaisen menetelmän lopputulosta.
Inkoja edeltävä kansa hallitsi sen.
Tunneli on muinaiskansan tekemä, emmekä tunne heidän teknologiaansa.
Sacsayhuaman on minusta kadonneen teknologian jälki.
Kadonneen kivenveiston.
Sellaisen tieteen, jota emme pysty toisintamaan nykylaitteillamme.
Tuon teknologian luonto on arvoitus.
Jesus uskoo, että äärimmäisellä lämmöllä kiviainesta saatiin muovattua -
ja lujitettua kovettumisen jälkeen.
Vaikka nämä kivet ovat muinaisia, ne näyttävät sangen moderneilta.
Miten sinä käsität tämän näyn?
Vain ne osat, joita on käsitelty kuumuudella ja muoteilla,
ovat säilyneet tuhoutumattomina.
Muu kiviaines vaikuttaa karkealta.
Sitten on myös eroosion kuluttava vaikutus.
Miten selität tämän näyn?
On paljon sellaista, mitä emme osaa selittää.
Nämähän ovat osa suurta historiallista menneisyyttä,
joka tapahtui vuosituhansia sitten.
Jossain vaiheessa on vain hyväksyttävä,
että käsillä on meidän kantiltamme mahdoton rakennustyö.
Meidän on suhtauduttava esi-isiimme -
nykyistä avoimemmin mielin.
Espanjan konkistadorit kirjasivat paikallisten kertomuksia.
Kehittyneet kivenveistotaidot olivat kuuleman mukaan osa sitä perimätietoa,
jota jakoi Andien luojajumala Viracocha.
Hän sai tulen nielemään kiviä.
Näin syntyi höyhenenkevyitä lohkareita, jotka leijutettiin paikoilleen.
Tämä muistuttaa kuumuusteoriaamme.
Siksi minua kiinnostaa alkuperäiskansojen perimätieto,
jonka mukaan kiviä sulatettiin tai muovattiin yhteen.
Pysytään avoimina sellaisille mahdollisuuksille.
Näyttöä selittämättömistä menetelmistä piilee pitkin muinaisen Perun ylänköjä.
Entä onko Andien toisellakin puolella todisteita muinaisista saavutuksista?
Olemmeko sivuuttaneet sellaisia Amazonin sademetsässä?
AMAZON PERUN KOILLISOSAT
Vaikka tuo seutu ei sovellukaan ihmisasutukselle nykyään,
se saattoi vetää asukkaita menneisyydessä.
Nykytutkimuksissa paljastuu todisteita Amazonin valtavista salaisuuksista.
Tiedämme, että Amazonian ihmisasutus on -
ainakin 25 000 vuoden takaista.
25 000 VUOTTA SITTEN
Näin aukeaa paljon laajempi aikaväli, jolle sijoittaa kadonnut sivilisaatio.
Mahdollisuudet sivilisaatioiden syntyyn -
ovat peräisin paljon kaukaisemmasta menneisyydestä.
Ensimmäiset eurooppalaiset kulkivat koko Amazonin halki vuonna 1542.
Matkallaan he saattoivat nähdä vilaukselta juuri sellaisen sivilisaation jälkeläisiä.
Retkikuntaa johti seikkailija Francisco de Orellana.
Matkan kirjasi dominikaanimunkki Gaspar de Carvajal.
De Caravajalin päiväkirjassa ei mainita nykyisen kaltaista asumatonta metsää.
Kirkonmiehen mukaan Amazonilla kuhisi taitavien ihmisten asuttamia kaupunkeja.
"Eräskin asuinalue ulottui yhtäjaksoisesti 20 kilometrin päähän."
Manhattanin saari on yhtä pitkä.
Kun lähetyssaarnaajat saapuivat vuosisataa myöhemmin,
he eivät nähneet kaupunkeja.
Historiantutkijat pitivät de Carvajalin kertomaa sepitteenä,
jolla oli tarkoitus hankkia Espanjan kruunulta rahoitusta retkille.
Loputon viidakko alkaa paljastaa salojaan.
Kirjaukset vaikuttavat sittenkin tosilta.
Hiljattaisen löydön perusteella Amazonilla tosiaan asui muinaiskansa.
Bolivian viidakkolatvuston läpi kurkistettiin Lidarilla vuonna 2019.
POHJOIS-BOLIVIA
Hämmästyksekseen arkeologit näkivät ihmisen tekemiä rakennelmia ja teitä.
Uusissa tutkimuksissa paljastui valtavia asuinalueita.
Kadonneet kaupungithan kuuluvat Amazonin historiaan.
"Kaupunki" on oikea nimitys noille asuinalueille.
Tutkimustietojen ja nykyisten kylien tuntemuksemme perusteella -
tutkijoilla on hyvä käsitys siitä, miltä Cotoca-asuinalue saattoi näyttää.
Kaupunki oli noin kilometrin leveä.
Kokonainen metropoli, jota ympäröivät kanavat ja penkereet.
Osa johti tasanteille, joissa oli kenties yksittäisiä asumuksia.
Kaupungin sydämessä kohosi pyramidikukkula,
luultavasti seremoniakeskus.
Lisäksi kaupunki yhdistettiin -
kilometrien pituisilla teillä ainakin kolmeen asuinalueeseen.
Emme tiedä paljoakaan kaupungin asukeista.
Sen tiedämme, että latvuston alla piilee paljon enemmän kaupunkeja.
UPANO-LAAKSO
Arkeologit koostivat todisteita muinaiskaupunkien kadonneesta laaksosta -
Ecuadorin Amazonissa.
KADONNUT LAAKSO
Länsi-Amazonilla arkeologit ovat löytäneet -
nähtävästi suuria asuinrykelmiä.
Ne ovat teiden yhdistämiä ja 2 500 vuoden takaisia.
Paljolti kuten Brasilian geoglyfit.
Acren osavaltioon luotiin suuria kaupunkeja ja geoglyfejä.
Amazonin metsästäjä-keräilijöiden ei uskottu kykenevän moiseen.
Kyllä he kykenivät.
Lisää muinaisasuinalueita löydetään jatkuvasti.
Ne viittaavat laajalle levinneeseen sivilisaatioon.
Sen väkiluku saattoi olla jopa 20 miljoonaa ihmistä.
Opimme nyt, ettei Amazonin tarina ole sellainen kuin on kerrottu.
Kenties de Carvajal näki tosiaan suuria asumuksia vuonna 1542.
Miksi sitten eurooppalaiset eivät nähneet sellaisia yli vuosisataa myöhemmin?
Selitys on varsin kolkko.
Espanjalaiset ja portugalilaiset toivat koko liudan tauteja Amerikkoihin.
Eurooppalaiset ovat niille immuuneja, toisin kuin Amazonin kansat.
Paikallisväestöt tuhoutuivat.
Sademetsä valtasi asuinalueet pian takaisin.
Tuosta kansasta kuuluu lisää kaikuja Länsi-Amazonin tucano-heimon myytissä.
Tucanojen alkuperätarinassa -
esi-isät saapuivat alueelle sivistystehtävällä.
He kulkivat käärmemäisellä kanootilla koko Amazonin halki.
Taru kertoo, että anakondakanoottia ohjasti muuan henkiolento,
ja lastina oli siirtolaisia.
Pian sen jälkeen auringon tytär laskeutui Maahan.
Hän toi tullessaan tulen, työkaluja sekä taiteen ja käsitöiden tuntemusta.
Hän ja yliluonnolliset kumppaninsa valmistivat maan ihmisille -
ennen tuonpuoleiseen palaamistaan.
Tuo kuulostaa sivistävien sankareiden tarinoilta,
joita kerrotaan kautta maailman. Tarina vastaa samaa kaavaa.
Nuo teemat toistuvat.
Veneellä saapuva henkiolento.
Kuten atsteekkien Quetzalcoatl.
Hotu Matu'a rantautui Rapa Nuille.
Viracocha ilmestyi Titicaca-järvestä sekasortoisen ajanjakson jälkeen.
Auringon tyttären tehtävänä oli rohkaista Amazonin asuttamista.
Liittyykö hän etsimääni kadonneeseen sivilisaatioon?
Perun Andeilla Viracocha suoritti kivillä ihmetekoja.
Amazonilla taas kalliopaljastumat ovat harvinaisia.
Vähemmän kestävästä puusta ja mullasta tehdyt rakennelmat vallitsevat.
On epäselvää, miten he onnistuivat tekemään -
tästä vihamielisestä paikasta kotinsa.
Kuinka valtavia väestöjä ruokittiin -
hedelmättömänä pidetyllä maaperällä?
Jollemme selvitä, miten Amazonin kansat pystyivät -
ruokkimaan miljoonia,
emme saa selville totuutta ihmiskunnan tarinasta kokonaisuutena.
Yksi selitys sijaitsee Manausin lähellä, Brasilian Amazonin sydämessä.
Se pilkahtaa Amazonin itsensä maaperästä.
Hautautunut salaisuus tuli päivänvaloon.
Nämä muinaistieteen todisteet selittävät,
miten sademetsä ruokki suuria kaupunkiväestöjä.
Angela Araujo on arkeologi.
Ihmiskunnan ja kasvien suhde on hänen alaansa.
Hiljattain hän on keskittynyt tutkimaan salaperäistä ilmiötä.
Tyypillisesti sademetsän maaperä ei ole erityisen hedelmällistä -
tai viljelykelpoista.
Muinais- ja nykyasutusten ympäriltä on tehty hämmästyttävä löydös.
Uusiutuvia maatilkkuja.
Terra preta eli Amazonin mustaa multaa.
Tämä maaperä on väriltään tummempaa kuin sen lähiympäristö.
Se sisältää omituista kyllä bakteereja, jotka lisääntyvät jatkuvasti -
ja uudistavat taianomaisesti mullan hedelmällisyyden.
Tuota supermultaa on löydetty pitkin Amazonia -
läheltä ihmisen jälkiä.
Tapaan Angelan muinaisen asuinalueen lähellä.
Tahdon nähdä mustan mullan.
Milloin kiinnostuit ensi kertaa nimenomaan Amazonin mustasta mullasta?
ARKEOLOGI
Tätä multaa käytetään maanviljelykseen lähiseudulla vielä nykyäänkin.
Yhtäkkiä tulin huomanneeksi vuorovaikutuksen -
menneisyyden ja näiden väestöjen välillä.
Halusin ymmärtää, miksi ja miten -
nuo väestöt olivat kytköksissä mustaan multaan.
Tutkijat huomasivat,
että jokaisen mustan multatilkun eloperäisiin ainesosiin -
on sekoittunut ruukunpaloja.
Kiistaton todiste siitä, että ihmisellä on ollut osansa mullan alkuperässä.
Näytteitä on löydetty vähintään 7 000 vuoden takaa.
Kuinka suuria väestöt olivat?
En sano varmaksi, mutta tietojemme mukaan -
vähintäänkin kolmisen miljoonaa ihmistä asui -
pelkästään Alto Rio Negron alueella.
Uskotko muinaisihmisten keksineen tämän mullan tarkoituksellisesti?
Vai löysivätkö he vahingossa sen erityisominaisuudet?
En usko sen olleen tietoista.
Uskon tapahtuneen niin, että koska seutu oli tiuhaan asutettu,
syntyi paljon maatuvaa jätettä, josta nämä hyödyt saivat alkunsa.
Kumpi tuli ensin: kana vai muna?
Näen väkisinkin paradoksin.
Yhtäältä väitetään, että Amazonilla asui suuria väestöjä.
Niiden läsnäolon sivuvaikutuksena syntyi mustaa multaa.
Toisaalta väitetään, ettei Amazonin maaperä ole -
kyllin hedelmällistä suurten väestöjen ruokkimiseen.
Eikö vaikutakin siltä, että musta multa mahdollisti suuret väkiluvut?
Uskon sen olevan mahdollista,
että he tajusivat tämän tienoon tuottoisaksi.
Heillä ei kuitenkaan ollut seuraavanlaisia aikeita.
"Levitänpä tänne lannoitetta tehostaakseni satoa."
Tutkimus jatkuu.
Minusta tämä tuntuu tahalliselta,
koska terra pretaa esiintyy läpi Amazonin -
ja esihistoriallisten asumusten lähellä.
Meidän on suhtauduttava avoimemmin -
muinaisihmisten kykyihin kuin tällä hetkellä.
Heidät on nähtävä ympäristönsä herroina,
jotka valjastivat ympäristön käyttöönsä tuhansien vuosien saatossa.
Koska viidakko on suunnaton, montakohan tilkkua terra pretaa onkaan?
Ihmemullan alkuperä saattaa olla entistäkin vanhempaa perua.
Esitän seuraavaa.
Moni arkeologi kiistää tämän jyrkästi.
Amazonin asutus ja sen laajentuminen oli suunnitelmallista.
Laajojen asuinalueiden rakentaminen ja ylläpito -
kysyi valtavasti luonnonvaroja.
Ei vain viljelykasveja, vaan jotain, mitä ei uskoisi puuttuvan Amazonista.
Puuta.
Amazon on todella luonnon monimuotoisuuden ihme.
Nykyään täällä on suunnilleen 390 miljardia puuta.
Lajeja on noin 16 000.
Jospa väitän, että valtaosa viidakosta on tietoisen hankkeen lopputulos?
Ihmiset ryhtyivät siihen tuhansia vuosia sitten.
Mitä jos väitän, että Amazon istutettiin?
Tutkijat ovat vahvistaneet, että jääkaudella -
Amazon ei ollut sankkaa viidakkoa, vaan puiden täplittämää ruohoaluetta.
Lämpenevän planeetan oletetaan kasvattaneen aavan sademetsän.
Arkeobotanistit ovat paljastaneet jotain odottamatonta äskettäin.
Vain 1,4 prosenttia tunnetuista lajeista kattaa puolet metsän puustosta.
Nuo samaiset lajit sattuvat olemaan ihmiselle hyödyllisiä.
Aloitettiinko pitkäkestoinen projekti tuhansia vuosia sitten?
Sikisikö tuosta projektista lopulta Amazonin alkuperäissivilisaatio?
On toinenkin seikka.
Terra pretan tavoin valtaosa hyötypuista esiintyy -
hiljattain löydettyjen muinaiskaupunkien lähellä.
Me länsimaalaiset näemme vihamielisen ja vaarallisen viidakon.
Asukit tekivät siitä miljoonien kodin.
Amazonista luotiin puutarha, joka ruokki ihmisen tarpeita.
Sellainen käsitys vallitsi 1900-luvulla, että Amazonian takamaa oli koskematonta.
Ihmiselle tuntematon.
Nyt tiedämme, että monet täkäläiset puut, kuten parapähkinä ja lukuisat palmut -
ovat paikoitellen täysin jalostettuja viljelykasveja.
Käsityksemme metsästä on muuttunut.
Amazonilla onkin jatkunut tämä tieteellinen projekti hyvin kauan.
Kuinka kauan tarkalleen?
Erityisen kiehtovaa on se, että Amazonin vanhin viljelypuu -
on ajoitettu noin 10 800 vuoden päähän.
Siis noin jääkauden lopulle.
Tismalleen silloin nähtiin samanlaisia harppauksia -
ihmisen kekseliäisyydessä kautta maailman.
Näin ollen on kysyttävä, mitä muuta löytyy -
Amazonin laajasta sademetsästä.
Mitä sellaista, jota siellä ei pitäisi olla?
Muinaisen Perun edistynyttä kivenveistoa.
Amazonin hienostuneet viljelyhankkeet ja asuinalueet ovat -
tuhansien vuosien takaisia. Ne osoittavat tieteellisiä saavutuksia,
joita ei suinkaan odottaisi niin vanhoilta ajoilta.
Meidän on harkittava uudelleen käsityksemme Amazonista.
Asia on nähtävä seurauksena ihmisen älystä, aloitekyvystä,
neroudesta ja tarkoituksenmukaisuudesta.
Amazonin teknologian huikein esimerkki vihjaa,
että tämä edistynyt tietämys tuli yllättävästä lähteestä.
Palasin Perun Amazonille oppiakseni lisää.
Iquitos-satamakaupunki sijaitsee risteyksessä,
jossa sivuhaarat virtaavat suureen jokeen.
Vaikka satama on nuori, tämä alue on vuosituhansien ajan ollut -
erään syvällisen perinteen keskus: ajahuaskan nauttimisen.
AJAHUASKA
Tri Luis Eduardo Luna on alkuperäiskansan antropologi -
ja tuon kasvipohjaisen lääkkeen ekspertti.
Olen nähnyt monien nauttivan ajahuaskaa.
Hämmästyn heidän kokemuksistaan.
Joskus matkataan muihin ulottuvuuksiin ja toisinaan tutkiskellaan itseään.
Käyttäjä keksii ratkaisun omiin pulmiinsa.
Millaisia muutoksia havaitset käyttäjien elämässä?
Monet ovat kirjoittaneet minulle,
että nuo kokemukset mullistivat heidän elämänsä ja näkökantansa.
Ajahuaskan nauttimisesta on tullut suosittua nyky-yhteiskunnassamme.
Amazonin alkuperäiskansalle tuo uute on ollut pyhä pitkän aikaa.
Alkuperäisväestö kertoo -
nauttivansa ajahuaskaa ymmärtääkseen yhteiskuntaa -
ja kehittyäkseen ihmisenä.
Ajahuaskan valmistuksesta vastaavat shamaaniparantajat eli curanderot.
Kuten Don Francisco Montes Shuna, Kapanawa-heimosta.
Rituaalin pyhittääkseen hän puhaltaa muinaisen mapacho-tupakan savua.
Capanahuan kielellä nimeni on Shamorin Kyashi Piary.
Se merkitsee "viidakon enkeliä".
Tulen parantajien vanhasta suvusta.
Tunnen yhteyden kaikkiin esi-isiini.
Isoäitiini, hänen äitiinsä ja koko sukuuni.
Olemme kytköksissä ja tunnemme yhteyden kaikkeen Amazoniaan liittyvään.
Kertyvät tutkimustulokset osoittavat, että ajahuaskalla on terveyshyötyjä.
Haudutetulla liaanilla on parantavia ominaisuuksia -
sisältämänsä harmiinimolekyylin ansiosta.
Neurogeneesistä on viitteitä.
Harmiini tuottaa uusia hermosoluja ja jopa uusia beetasoluja haimaan.
Kenties uusia soluja nivelsiteisiin ja niin edelleen.
Liaanin harmiini on ihmelääke.
Se ei silti tuota näkyjä.
Niin käy vasta kun liaani yhdistetään -
chalipongan lehtiin. Se on Amazonin alkuperäiskasvi.
Se sisältää ajahuaskalle tärkeää psykoaktiivista kemikaalia.
DMT:tä eli dimetyylitryptamiinia.
DMT:tä pidetään väkevänä psykedeelinä.
Se ei todistetusti aiheuta riippuvuutta.
Aineella on terapeuttisia ominaisuuksia, kun sitä annostellaan säännellysti.
On huomattu, että kun aine yhdistetään puheterapiaan,
siitä on huomattavasti apua parantumattomiin sairauksiin.
On vain yksi ongelma.
DMT ei aktivoidu suussa,
sillä suoliston entsyymit tuhoavat sen välittömästi.
Amazonin shamaanitieteellä on tähän nimenomaiseen ongelmaan -
suurenmoinen ratkaisu.
Liaani sisältää harmiinia.
Se estää suolistoa pilkkomasta DMT:tä.
DMT pääsee siten verenkiertoon ja aivojen reseptoreihin.
Näin syntyy näkyjä.
Entä lopputulema?
Amazonissa on kymmeniätuhansia kasvilajeja.
Ainoastaan kun ajahuaskan liaania yhdistetään DMT:tä sisältäviin lehtiin,
syntyy arvostettuja näkyvaikutuksia.
Nämä kaksi kasvia eivät ole itsessään psykoaktiivisia,
vaan silloin kun ne haudutetaan ajahuaskaksi.
Moinen löydös on saattanut vaatia vuosituhantista yritystä ja erehdystä.
Käsillä on mysteeri. Miten löydös tehtiin?
Siinä olisi aihetta tiedeprojektiin.
Ehdottomasti.
Keitos perustuu kokemukseen, tarkkailuun sekä jatkuvaan testaamiseen.
Vuosituhansien ajan. -Aivan.
Tämä perinne on tuhansien vuosien perua.
Emme tiedä, puhutaanko kahdesta vai kolmesta tuhannesta.
Tässä on todiste Amazonin tieteestä.
Alkuperäiskansan shamaanit ovat opettaneet tietojaan -
jälkipolville tuhansien vuosien varrella. He tuntevat kasvien ominaisuudet ja sen,
miten niistä saadaan haluttu vaikutus.
Ajahuaska-seremoniassa shamaani manaa näkyjä esiin -
laulamalla ikaro-voimalaulua.
Shamaani ainoastaan johtaa seremoniaa.
Itse kasvia pidetään opettajana.
Kun nauttii ajahuaskaa,
on mietittävä valmiiksi kysymys.
Aine antaa vastauksen.
Psykedeeleillä saavutettava viisaus ei rajoitu Amazoniin.
Sitä on nähty monissa muinaisissa ja kunnioitetuissa kulttuureissa.
On selvää, että muinainen maailma otti käyttöönsä meille tutut psykedeelit.
Antiikin Kreikassa Sokrates ja Platon kirjoittivat läpimurroistaan -
nautittuaan hallusinogeenistä uutetta.
Egyptin hieroglyfit viittaavat siihen,
että sinilumpeen terälehtiä syömällä viestittiin jumalten kanssa.
Muinaisen Intian veda-uhrimenoissa -
jumalia tavoittelevat papit joivat somana tunnettua näkykeitosta.
Tietoisuutta muuttavia olotiloja on omaksuttu -
esihistoriasta lähtien.
Siksi ne ovat tärkeitä ihmiskäsitykselle.
Minusta muinaismaailmaa ei voi käsittää, jollei psykedeelejä oteta huomioon.
Kuinka vanhana pidät ajahuaskaa? -Sitä on kokeiltu vuosituhansien ajan.
Ehkä kauemminkin.
Se vaikuttaa minusta muinaiselta.
Eriskummallinen mysteeri.
Uskon ajahuaska-tuntemuksen olevan paljon vanhempaa perua kuin luullaan.
Siitä on todisteita.
Tekstitys: Jouni Jussila