‫המבנים העצומים האלה באמזונאס‬
‫- אזור אקרי -‬ ‫ברזיל‬
‫מעידים על מפעל אנושי אדיר.‬
‫אבל כמה מהם קיימים?‬
‫ספר לנו מה מצאת.‬
‫אתה רואה את העצים?‬ ‫-כן.‬
‫ועכשיו הקרקע.‬ ‫-נוריד את זה.‬
‫ואו.‬
‫-מדהים.‬
‫פרופסור פרסינן והצוות‬ ‫מצאו תשעה גאוגליפים חדשים‬
‫שהיו חבויים מתחת לחופת הג'ונגל.‬
‫כאן יש מתומן עגול.‬
‫הגודל של המתומן הזה הוא כ-100 מטר.‬
‫קוטר של 100 מטרים.‬
‫קוטר.‬
‫לא ייאמן. ואף אחד לא ידע שהוא נמצא שם‬ ‫עד שהגעת עם הלידאר שלך.‬
‫איש לא ידע שהוא קיים.‬ ‫-כן.‬
‫מדהים מה הטכנולוגיה הזאת יכולה לחשוף.‬
‫בואו נתקדם ונבחן את המאפיין המעניין הזה.‬
‫שני הגאוגליפים האלה חופפים כמעט לגמרי‬ ‫ונראה שהם מחוברים,‬
‫אולי לאתרים אחרים.‬
‫זו דרך עם סוללות משני הצדדים.‬
‫דרך עתיקה?‬ ‫-דרך עתיקה, כן.‬
‫שמובילה לסוללה המרובעת הגדולה.‬
‫כן.‬ ‫-מרהיב.‬
‫אם הגאוגליפים האלה מקבילים בזמנם‬ ‫לגאוגליפים סמוכים אחרים,‬
‫הדרכים מרמזות על כך‬ ‫כי תרבות מאורגנת שגשגה כאן‬
‫לפני 2,500 שנה לכל הפחות.‬
‫ולפי הראיות,‬ ‫ייתכן שמדובר בתרבות עתיקה בהרבה.‬
‫גילינו שרבים מהאתרים האלה הוקמו‬
‫כבר לפני 10,000 שנה.‬
‫איננו יכולים לדעת‬ ‫אם אלה שחזורים של גאוגליפים עתיקים בהרבה.‬
‫אבל אנחנו יודעים‬ ‫שבני אדם היו נוכחים באזור הזה.‬
‫והראיות האלה‬ ‫מחזירות אותנו יותר מ-10,000 שנים אחורה‬
‫ומקרבות אותנו לסוף עידן הקרח האחרון.‬
‫ללא קשר לשאלת הגיל,‬
‫קנה המידה של הפרויקט מדהים.‬
‫זה מעלה את השאלה:‬
‫כמה אנשים נדרשים לביצוע דבר כזה?‬
‫מדובר במאות אלפים.‬
‫כן. מאות אלפי אנשים.‬ ‫-כן.‬
‫מדהים.‬
‫פרופסור פרסינן אינו טוען‬
‫שכל האנשים האלה‬ ‫בנו במו ידיהם את הגאוגליפים.‬
‫אבל אוכלוסייה בגודל כזה‬ ‫בהכרח הייתה קיימת כאן לאורך זמן,‬
‫סיפקה את כוח העבודה הדרוש וכלכלה אותו.‬
‫במרחק כמה מאות מטרים מגאוגליפים מוכרים‬
‫מצא צוות הלידאר שלנו‬ ‫גאוגליפים נוספים שאיש לא ידע על קיומם.‬
‫אז אי אפשר להעלות על הדעת מה נמצא‬
‫אם נעמיק למרחק מאות קילומטרים‬ ‫ביער הגשם העבות הזה.‬
‫זה שינה לחלוטין‬ ‫את ההנחות שלנו לגבי אמזוניה.‬
‫מדובר בתופעה רחבת היקף,‬
‫תופעה שמשנה בהכרח את ההיסטוריה‬ ‫של אמריקה הצפונית והדרומית ושל העולם.‬
‫- האפוקליפסה הקדומה‬ ‫אמריקה הצפונית והדרומית -‬
‫- פרק 2 -‬
‫איננו יכולים להתחיל לספר‬ ‫את הסיפור של אמריקה הצפונית והדרומית‬
‫עד שנצבור ידע נרחב בהרבה‬ ‫על מה שהתרחש באמזונאס.‬
‫לא לפני 1,000 שנה,‬
‫אלא לפני 10,000 שנה,‬ ‫20,000 שנה, 30,000 שנה.‬
‫אנחנו צריכים לחזור יותר ויותר אחורה.‬ ‫אנחנו חייבים לפתוח את הראש לאפשרויות האלה.‬
‫ויש ראיות מרתקות להיסטוריה העתיקה הזאת‬
‫כ-1,600 ק"מ צפון-מזרחית לאקרי.‬
‫אני בפארק הלאומי מונטה אלגרה,‬
‫בגדה הצפונית של נהר האמזונאס.‬
‫- מונטה אלגרה -‬
‫אף על פי שרוב אגן האמאזונס שטוח‬ ‫ומכוסה בעצים,‬
‫מחשופי סלעים ייחודיים‬ ‫מתנשאים כאן מעל לחופת היער.‬
‫הארכאולוג והאנתרופולוג ד"ר כריסטופר דיוויס‬
‫הקדיש שנים לחקר תגלית‬ ‫שיכולה לשנות את ההיסטוריה‬
‫במרומי אחד מהרכסים הללו.‬
‫זה סרה דו פייטונה,‬
‫"רכס האגם השחור".‬
‫צוק סלע מרשים המכוסה בציורים עתיקים למראה.‬
‫תודה שהובלת אותנו לכאן.‬
‫ברור שאנחנו מוקפים כאן באמנות מדהימה.‬
‫מה הוביל אותך לחקירת הנושא הזה?‬
‫התחלתי לעסוק בארכאולוגיה‬ ‫כסטודנט לתואר שני,‬
‫ולא היה לי מושג‬ ‫שיש אמנות סלע באמריקה הצפונית והדרומית.‬
‫אז הייתי המום מזה.‬
‫הציורים האלה נקראים פיקטוגרפים.‬
‫חלקם פשוטים מאוד.‬
‫למשל, נחש זוחל לאורך הסלע.‬
‫אחרים עשויים‬ ‫דפוסים גאומטריים מורכבים יותר.‬
‫השאלה הגדולה היא: מתי הציורים האלה נוצרו?‬
‫אי אפשר לתארך את האמנות עצמה,‬
‫אז ד"ר דיוויס והצוות שלו‬ ‫חיפשו ראיות אחרות.‬
‫על מה מבוסס התארוך של האתר הזה כרגע?‬
‫על החפירה שביצענו כאן מאחור.‬
‫היו שבבי עץ מפוחם, בעיקר עץ דקל,‬ ‫וזרעים מפוחמים.‬
‫מצאנו גם ראיות לאש מאחור.‬
‫התוצאות היו מאוד לא צפויות.‬
‫לפי תארוך הפחמן,‬
‫התאריכים הכי ישנים שהגענו אליהם‬ ‫היו כ-13,200 שנה לפני העת הנוכחית.‬
‫מרתק.‬
‫הציורים נוצרו לפני יותר מ-13,000 שנה.‬
‫אלה כמה מיצירות האמנות העתיקות ביותר‬ ‫שנמצאו באמריקה הצפונית והדרומית.‬
‫יצירות אמנות שנוצרו בעידן הקרח האחרון.‬
‫והיוצרים, כך נאמר לנו,‬ ‫היו בני אדם שפתאום הופיעו כאן,‬
‫במעמקי האמזונאס הפראי.‬
‫אפשר לדמיין שלפני אלפי שנים‬
‫הצבעים היו עזים ובולטים בהרבה.‬
‫הציורים ציורו באוכרה צהובה ואדומה,‬
‫ונראה כי הצבע‬ ‫עבר תהליך כלשהו למניעת דהייה.‬
‫ערכתי ניסוי,‬ ‫ואם פשוט לוקחים אוכרה ומציירים על הסלע,‬
‫הציור נמחק.‬ ‫-כן. אז הוסיפו חומר מקשר.‬
‫הוסיפו חומר מקשר יעיל מאוד.‬
‫להערכתנו, ערבבו את הצבע עם שרף עצים,‬
‫והשרף הופך לענבר שקוף.‬
‫זה מלמד שהאנשים שיצרו את הציורים האלה‬
‫היו מנוסים ביצירות מהסוג הזה,‬
‫ושהם פיתחו טכניקות לשימור הצבע.‬
‫בהחלט. ונוסף על כך,‬ ‫זה מעיד שהושקע בכך זמן ותכנון.‬
‫בעיניי, הדבר המרתק ביותר‬ ‫הוא טביעות הידיים הרבות.‬
‫המגע האנושי האינטימי‬ ‫שמתבטא בטביעות הידיים באמנות הסלע.‬
‫כמעט כאילו הם נגעו בקיר,‬
‫ודרך הקיר הם נגעו בנו‬
‫ושלחו מסר לעתיד.‬
‫- סרניה דה לה לינדוסה‬ ‫קולומביה -‬
‫עוד אמנות פליאוליתית‬ ‫נמצאה באמזונאס המערבי.‬
‫כמו ציור הקיר המפורט הזה‬ ‫בג'ונגלים של קולומביה,‬
‫שנוצר לפני 12,600 שנה ומציג בני אדם‬
‫לצד מה שנראה כמו בעלי חיים מעידן הקרח.‬
‫אנחנו רואים עדות ראייה‬ ‫לדו-קיום של בני האדם‬
‫עם המגה-פאונה הנכחדת של עידן הקרח.‬
‫- סרה דה קפיברה‬ ‫ברזיל -‬
‫והציורים האלה ממזרח לאמזונאס‬ ‫נוצרו בתקופה מוקדמת יותר,‬
‫לפני יותר מ-25,000 שנה.‬
‫כלומר, 2,000 שנה לפני שציידים-לקטים‬
‫הגיעו לווייט סנדס בניו מקסיקו,‬
‫היו בני אדם אחרים‬ ‫שחיו ביערות של אמריקה הדרומית‬
‫ויצרו אמנות כזאת.‬
‫ובמספרים גדולים.‬
‫זה פותח אפיק מחקר חדש:‬
‫מה בני האדם האלה‬ ‫עשו באמריקה הצפונית והדרומית‬
‫במשך עשרות אלפי השנים האלה,‬
‫שנים שבהן ארכאולוגים חשבו עד כה‬ ‫שלא היו שם בני אדם כלל?‬
‫בסרה דו פייטונה, ד"ר דיוויס בטוח בדבר אחד.‬
‫לא משנה מי הם היו ומה הם עשו,‬
‫ציירי הסלעים שהיו פה חדלו פתאום ממלאכתם.‬
‫בני האדם הראשונים באזור הזה‬ ‫חיו כאן ויצרו את האמנות הזאת,‬
‫ואז, לפני כ-12,700 שנה,‬
‫הם נעלמו.‬
‫אז האזור היה נטוש באותו זמן?‬
‫נראה כך.‬
‫במשך זמן רב. במשך אלפי שנים.‬
‫העובדה שזה התרחש לפני 12,700 שנה‬ ‫משמעותית מאוד בעיניי.‬
‫תמיד יש מרווח טעות בתאריכים,‬
‫אבל זה קרוב מאוד‬ ‫לתחילתה של התופעה האקלימית יונגר דרייס,‬
‫אז אני תוהה אם יש קשר בין הדברים.‬
‫באותו זמן צנחו הטמפרטורות בפתאומיות,‬
‫ושרפות בלתי צפויות‬ ‫השתוללו ברחבי כדור הארץ.‬
‫ומפלס פני הים עלה.‬
‫אנחנו שומעים הדים של העידן הקטסטרופלי הזה‬
‫במסורות שבעל פה של אמזוניה.‬
‫יש אינספור אגדות ומיתוסים על אסון עתיק‬
‫שרווחים עד היום בכל רחבי האמזונאס.‬
‫ויש מיתוס אחד שמסקרן אותי במיוחד.‬
‫לפי המסורת של הילידים בני טיריו,‬
‫לפני זמן רב רוחות השמיים אמרו לשאמאן‬
‫כי שיטפון נורא עתיד לפקוד אותם בקרוב‬
‫כעונש על רשעותם של בני האדם.‬
‫חלק נשמעו לאזהרתו‬ ‫ונמלטו למקום מבטחים על פסגת הר קנטאני.‬
‫אבל הרוב נספו בשיטפון.‬
‫בסופו של דבר מפלס המים ירד,‬ ‫והניצולים יכלו להתחיל מחדש.‬
‫בכל העולם קיימת מסורת‬ ‫של סיפורים על תור הזהב,‬
‫תקופה שבה בני האדם חיו בהרמוניה זה עם זה.‬
‫אבל בשלב מסוים האנושות הידרדרה ונשחתה,‬
‫ובני האדם נענשו על כך במבול גדול,‬
‫באסון עולמי שמחה אותם מעל פני האדמה.‬
‫העובדה שהמיתוס הזה נפוץ ברחבי העולם‬ ‫אינה יכולה להיות צירוף מקרים.‬
‫אני מאמין שהסיפורים העתיקים האלה‬ ‫עשויים להיות הזיכרונות האחרונים שלנו‬
‫של אירועים אמיתיים שהתרחשו בכל רחבי העולם‬
‫לקראת סוף עידן הקרח,‬
‫בתקופה של אסון‬
‫שמכונה בפינו "האפוקליפסה הקדומה".‬
‫מצטברות עוד ועוד ראיות‬
‫לכך שכדור הארץ‬ ‫עבר דרך שובל אבק של כוכב שביט,‬
‫והטענה היא שרסיסים רבים‬ ‫משובל האבק הזה התנגשו בכדור הארץ‬
‫וחוללו את תופעת האקלים הקטסטרופלית‬ ‫יונגר דרייס‬
‫לפני 12,800 שנה.‬
‫זה רעיון שאנחנו נתקלים בו שוב ושוב,‬ ‫והוא נקרא היפותזת התנגשות היונגר דרייס.‬
‫בחצי הכדור הדרומי ובחצי הכדור הצפוני‬
‫מצאו מדענים שכבות מט שחורות כמו זו‬
‫המכילות שרידים של ננו-יהלומים,‬ ‫של פלטינה ושל אירידיום,‬
‫מה שמרמז שעצם קוסמי התנגש בקרקע‬ ‫או התפוצץ באוויר סמוך אליהן.‬
‫אבל כאן באמזונאס,‬ ‫ייתכן שראיות נוספות חקוקות בסלעים האלה.‬
‫יש פה כמה ציורים של כוכבי שביט,‬
‫אבל ציור אחד מעניין במיוחד:‬
‫כוכב שביט שמצויר כשפניו כלפי מעלה.‬
‫הזנב למטה, הראש למעלה.‬ ‫-כן.‬
‫מעל כוכב השביט מצוירת השמש.‬
‫וזה היה מבלבל כשראיתי את זה לראשונה,‬ ‫כי בדרך כלל אפשר לראות כוכב שביט‬
‫רק אחרי שקיעת השמש.‬
‫לרוב כוכבי השביט יש זנב ברור לעין,‬
‫ובדרך כלל רואים את הזנב‬ ‫רק מעל השמש השוקעת,‬
‫כשהוא מתרחק ממנה.‬
‫ודאי בלתי אפשרי לראות‬ ‫כוכב שביט מתחת לשמש באור יום?‬
‫אז התחלתי לחשוב, מתי אפשר לראות‬ ‫כוכב שביט נע כלפי מעלה‬
‫לפני שקיעת השמש?‬
‫אולי בזמן ליקוי חמה.‬
‫אז בדקתי בתוכנת אסטרונומיה,‬
‫ובאזור שמול הציור הזה‬ ‫התרחש ליקוי חמה לפי כ-13,027 שנה.‬
‫כן.‬
‫וכוכב שביט היה קרוב לשמש.‬
‫אם ליקוי חמה החשיך את השמש,‬
‫ייתכן שאפשר היה לראות לפתע‬ ‫את כוכב השביט הזה‬
‫כשראשו כלפי מעלה, לכיוון השמש.‬
‫אז זה מה שאנחנו רואים באמנות?‬
‫האמנות מראה את זה.‬
‫האם הציור הזה הוא תיעוד של כוכב השביט‬ ‫שרבים מאמינים שהתפרק,‬
‫המטיר רסיסים על כדור הארץ‬ ‫וחולל את תופעת יונגר דרייס?‬
‫אני חושב שהקדמונים קיבלו אזהרות מהשמיים.‬
‫הם היו מודעים לכך שמשהו השתנה בשמיים,‬
‫ואולי ציירו את הסימנים הראשונים‬ ‫לאפוקליפסה הקרבה.‬
‫העיתוי בהחלט חופף לזמן‬ ‫שבו בני האדם נטשו את מחשוף הסלע הזה.‬
‫ארכאולוגים לא אוהבים להעלות השערות,‬ ‫אבל אבקש בכל זאת.‬
‫אתה חושב שתופעת יונגר דרייס‬ ‫הייתה קשורה להפסקת הפעילות הפתאומית?‬
‫בהחלט אי אפשר להתעלם מהאפשרות,‬
‫כי זה התרחש בדיוק באותה תקופה.‬
‫בנימה אישית, מה ההערכה שלך‬ ‫לגבי האנשים שיצרו את האמנות הזאת?‬
‫איך אתה מדמיין אותם?‬
‫קשה לדמיין כמה אומץ נדרש‬
‫כדי להגיע לסביבה חדשה.‬
‫כלומר, הם היו חלוצים.‬
‫אבל איך החלוצים האלה הגיעו לכאן מלכתחילה?‬
‫ב-2015, מדענים שחיפשו תשובה לשאלה הזאת‬ ‫חשפו תגלית מרעישה.‬
‫הם גילו כי כמה שבטים ילידיים באמזונאס‬
‫חולקים סמן גנטי מסוים‬
‫עם בני אדם מהצד השני של האוקיינוס השקט.‬
‫העובדה שהסמן הגנטי הזה‬ ‫נמצא בשבטים נידחים ביער האמזונאס,‬
‫ובפפואה גינאה החדשה, בטאיוואן ובאוסטרליה,‬
‫מרמזת בתוקף על כך שבני אדם חצו ישירות‬
‫את האוקיינוס השקט.‬
‫מפתיע מכך‬ ‫הוא המקום שבו הסמן הגנטי הזה לא נמצא.‬
‫הסמן הגנטי הזה‬ ‫לא נמצא בשום מקום באמריקה הצפונית.‬
‫אם בני האדם התפשטו‬ ‫באמריקה הצפונית והדרומית דרך היבשה בלבד,‬
‫היינו מצפים למצוא את הסמן הגנטי הזה‬
‫גם באמריקה הצפונית וגם באמריקה הדרומית.‬
‫כמו כן, הסמן הגנטי הזה עתיק מאוד.‬
‫הוא הופיע לפני 10,000 שנים לפחות.‬
‫כביכול, בני אדם לא יכלו לחצות‬ ‫את האוקיינוס השקט ולעבור מצד לצד‬
‫לפני 10,000 או 11,000 שנה.‬
‫העובדה שזה קרה משנה כליל את הסיפור.‬
‫אם נשארו בעולם רמזים‬ ‫באשר לזהות האנשים שחצו את האוקיינוס השקט…‬
‫הם נמצאים כאן.‬
‫אני באחד האיים המיושבים‬ ‫המרוחקים ביותר בעולם,‬
‫3,800 ק"מ ממערב לאמריקה הדרומית‬
‫ו-4,000 ק"מ ממזרח לטהיטי.‬
‫בשנת 1722, בחג הפסחא,‬ ‫הגיעו חוקרים הולנדים לאי קטן…‬
‫- האוקיינוס השקט -‬
‫…ששכן לבדו באמצע האוקיינוס השקט.‬
‫אז הם קראו לו אי הפסחא.‬
‫אבל הם גילו להפתעתם‬ ‫שבני אדם כבר התיישבו שם.‬
‫אלה האנשים המכנים היום את ביתם "רפה נוי".‬
‫- רפה נוי -‬
‫תראו את הגאוגרפיה הבסיסית.‬
‫האי הזה פשוט יושב באמצע האוקיינוס השקט.‬
‫נקודת יבשה קטנטנה.‬
‫אז השאלה המסקרנת ביותר היא:‬
‫איך בני אדם מצאו אותו בכלל?‬
‫איך קרה שבני אדם התיישבו באי הפסחא,‬
‫בשממה הענקית הזאת באוקיינוס השקט?‬
‫הסמן הגנטי הפאן-פסיפי הזה משכנע אותי‬
‫שהאי הזה עשוי למלא תפקיד מרכזי‬ ‫במאמציי לשחזר את הסיפור‬
‫של תרבות אבודה מעידן הקרח.‬
‫למה?‬
‫בגלל אלה.‬
‫פסלים מגליתיים ענקיים המתנשאים מעל הנוף…‬
‫שבזכותם רפה נוי מפורסם כיום.‬
‫ברחבי האוקיינוס השקט‬
‫ישנם כמה איים‬ ‫ובהם אוספים של מבנים מגליתיים מרשימים.‬
‫עם זאת, הריכוז הגדול ביותר‬ ‫של מונומנטים כאלה נמצא כאן.‬
‫תושבי האי קוראים להם מואי.‬
‫יש יותר מ-1,000 פסלים כאלה…‬
‫- רפה נוי -‬
‫…על אי מרוחק וקטן יותר מוושינגטון הבירה.‬
‫רבים ניצבים יחד לאורך קו החוף‬ ‫כשפניהם ליבשה…‬
‫ואילו אחרים מפוזרים לכאורה באקראי,‬
‫כאילו פרויקט ענק נזנח באמצע הדרך.‬
‫בעיניי, אי הפסחא‬ ‫הוא אחד המקומות הכי קסומים בעולם.‬
‫פסלי המואי הגדולים,‬
‫הדמויות האנושיות שפוסלו מסלע געשי רך.‬
‫הנוכחות שלהם שם‬ ‫מעמתת אותנו עם תעלומה שדורשת הסבר.‬
‫מי היו הפסלים‬ ‫שיצרו את הפסלים הענקיים האלה?‬
‫מה הם ניסו להשיג,‬
‫ולמה הם השקיעו מאמצים אדירים‬ ‫בניסיון להשיג זאת?‬
‫לשאלות אלה אין תשובה חד משמעית.‬
‫עד כה הועלו השערות בלבד.‬
‫הפער הזה בידע שלנו‬
‫נובע בעיקר מההרס שחוללו כאן אנשים מן החוץ.‬
‫במאה ה-19‬
‫אוכלוסיית רפה נוי הצטמצמה כמעט לבלי זכר‬
‫בעקבות פשיטות סוחרי עבדים ומחלות.‬
‫המעטים ששרדו‬
‫נמלטו למקום מבטחים‬ ‫בצינורות לבה תת-קרקעיים, כמו אלה.‬
‫אני אומר לעיתים קרובות‬ ‫שאנחנו מין עם אמנזיה,‬
‫וזה נכון במיוחד לגבי אי הפסחא‬
‫בגלל ההיסטוריה הטרגית שלו.‬
‫כי המפגש של אי הפסחא עם התרבות המערבית‬
‫הוליד אסון.‬
‫זקני השבט, שומרי הזיכרונות,‬ ‫כולם נלקחו מן האי.‬
‫קומץ עבדים חזרו למולדתם בהמשך,‬
‫אבל הביאו איתם מחלות קטלניות,‬
‫וכתוצאה מכך‬ ‫אוכלוסיית תושבי האי נמחקה כמעט כליל.‬
‫ליאו פקרטי הוא דוקומנטריסט יליד האי‬
‫שמשפחתו שימרה בקפידה‬ ‫את המסורות שבעל פה של רפה נוי‬
‫במשך דורות.‬
‫הוא מודע עד כאב לכל מה שאבד‬
‫בתקופות האפלות של פשיטות סוחרי העבדים.‬
‫הזיכרון היחיד שנשמר בנוגע למקורות אי הפסחא‬
‫הוא הזיכרון ששרד את המאה ה-19.‬
‫ברגע ההוא בהיסטוריה,‬ ‫נשארו רק 111 איש על האי.‬
‫זה אסון גדול.‬
‫זה גם אסון תרבותי,‬
‫כי צריך הרבה אנשים כדי לשמר את הידע.‬
‫מעט אנשים, מעט ידע.‬
‫ואיבדנו חלק גדול מההיסטוריה שלנו.‬
‫ואולם, חרף כל הסיכויים,‬
‫בני רפה נוי עדיין זוכרים פרטים‬
‫בנוגע לתעלומה המסקרנת ביותר‬ ‫של האי הזעיר הזה.‬
‫ספר לי מה נאמר במסורת הקדומה לגבי המואי.‬
‫השם האמיתי של המואי‬ ‫הוא "טה ארינגה אורה או טה טופונה".‬
‫"הפנים החיים של אבותינו."‬
‫זה השם.‬
‫הרעיון הוא שכל מואי מייצג אדם אמיתי,‬
‫אדם שבתקופת חייו היה מיוחד וחשוב.‬
‫לפי המסורת של רפה נוי,‬
‫האבות הקדמונים החשובים האלה‬ ‫הונצחו בפסלי המואי,‬
‫והמאפיינים הייחודים‬ ‫מעידים על מעמדם החברתי.‬
‫לחלק מהמואי יש אוזניים קצרות.‬ ‫-כן.‬
‫לחלק יש אוזניים ארוכות. למה?‬
‫זה מייצג את המעמדות החברתיים השונים באי.‬
‫יש אנשים שיכולים להרשות לעצמם‬ ‫לענוד עגילים ארוכים‬
‫ולהאריך את הציפורניים שלהם.‬
‫אלה סממנים של מעמד חברתי.‬
‫אז האצבעות הארוכות של המואי‬ ‫הן למעשה ציפורניים?‬
‫האצבעות שלהם ארוכות,‬
‫ולחלק מהמואי יש ציפורניים ארוכות ומעוגלות.‬
‫איני יכול שלא לראות מקבילות‬ ‫לפסלים דומים של תרבויות עתיקות‬
‫שנמצאו במקום אחר.‬
‫באי האינדונזי סולאווסי‬
‫נמצאו דמויות מגליתיות בנות 4,000 שנה‬ ‫דומות להפליא,‬
‫שידיהן מונחות בתנוחות דומות.‬
‫- רפה נוי – סולאווסי -‬
‫אפילו בצד השני של העולם, בטורקיה,‬
‫פסל המכונה "איש אורפה", שנוצר בעידן הקרח,‬
‫עומד בתנוחה דומה כשידיו שלובות על בטנו.‬
‫מקבילה מסקרנת לא פחות‬ ‫נמצאת גם היא בטורקיה,‬
‫בעמודים המגליתיים במשקל עשר טונות‬ ‫שהתגלו בגבקליטפה.‬
‫העמודים האלה בני 11,600 שנה.‬
‫הייתכן שהדמיון בין העיצובים האלה,‬ ‫שנוצרו בזמנים שונים ובמקומות שונים,‬
‫הוא ראיה לתרבות קדומה משותפת‬
‫שהותירה אחריה מורשת של רעיונות‬ ‫שהתבטאה ביצירותיהם של הדורות הבאים?‬
‫אין בידינו שום תיעוד בכתב‬ ‫השופך אור על מקור הדמויות האלה.‬
‫אבל לפי המסורת שבעל פה של רפה נוי,‬
‫פסלי המואי,‬ ‫נוסף על היותם אנדרטאות מגליתיות,‬
‫מתעלים את הכוח הרוחני הקדוש‬ ‫של אבות אבותיהם,‬
‫אנרגיה המכונה מאנה.‬
‫ספר לי עוד על מאנה.‬
‫מאנה חשובה מאוד.‬
‫מאנה היא האנרגיה.‬
‫לכל בני האדם יש מאנה.‬
‫לכל אבן, לכל יסוד ביקום יש מאנה.‬
‫אז פסלי המואי אוצרים בתוכם מאנה?‬ ‫-כן.‬
‫כשמישהו מת, המשפחה שלו יצרה מואי‬
‫כדי שהנשמה, המאנה,‬ ‫הרוח של האדם הזה תיכנס למואי.‬
‫למרבה העניין, המאנה יכולה להתחיל לזרום‬
‫רק אחרי שהמואי מונח במקומו‬ ‫ומלאכת הפיסול מושלמת.‬
‫ברגע שהמואי הונח על כנו,‬
‫טה פונה, האבות הקדומים,‬ ‫יצרו תחילה את שקעי העיניים,‬
‫ולאחר מכן קבעו בתוכם‬ ‫אלמוגים ליצירת לובן העין,‬
‫ולפעמים השתמשו באובסידיאן‬ ‫או באבנים אחרות ליצירת האישון.‬
‫מאותו רגע, כבר לא מדובר במואי,‬
‫אלא ב"ארינגה אורה או טה טופונה",‬ ‫הפנים החיים של אבותינו.‬
‫ברגע שיש לו עיניים?‬ ‫-עיניים.‬
‫ומהכן, מה"אהו",‬
‫המואי משקיף על העיר ומגן על המשפחה.‬
‫זה התפקיד של המואי.‬
‫אין ספק כי פסלי המואי‬ ‫קדושים מאוד לבני רפה נוי.‬
‫אבל האם פירוש הדבר‬ ‫שהם אלה שיצרו אותם במקור?‬
‫ייתכן שהמואי היו כאן לפניהם?‬
‫אם כן, נצטרך לחשוב מחדש על כל ציר הזמן‬
‫של אכלוס רפה נוי.‬
‫בואו נשקול תרחיש חלופי,‬
‫תרחיש שבו האי התגלה לראשונה‬ ‫על ידי קבוצה קטנה של נווטים מתקדמים מאוד,‬
‫בתקופה מוקדמת בהרבה‬ ‫מכפי שמקובל להניח כיום.‬
‫בהתבסס על בדיקות גנטיות,‬
‫אנחנו יודעים שבני רפה נוי‬
‫הם צאצאים של הנווטים הקדומים הדגולים,‬
‫הפולינזים.‬
‫הפולינזים היו נווטים‬ ‫ויורדי ים מתקדמים להפליא‬
‫שהתיישבו באזורים רבים באוקיינוס השקט‬
‫במהלך ההתפשטות הפולינזית לפני כ-3,000 שנה.‬
‫תארוך פחמן של היישובים האנושיים‬ ‫המוקדמים ביותר כאן‬
‫מרמז בתוקף על כך שרפה נוי‬ ‫היה אחד האיים האחרונים שאליו הם הגיעו,‬
‫לפני כ-1,100 שנה.‬
‫לפי מחקר חדש, ייתכן שבני האדם הראשונים‬ ‫הגיעו לכאן מאוחר יותר,‬
‫לפני 800 שנה או פחות.‬
‫ואף על פי כן,‬ ‫זכר לסיפור מוצא שונה וקדום יותר,‬
‫סיפור שעומד בסתירה לציר הזמן הארכאולוגי,‬
‫נשמר כאן עד היום.‬
‫זכיתי בכבוד‬ ‫לצפות בטקס החוגג את הסיפור הזה.‬
‫המסורת שבעל פה‬ ‫מספרת על מולדת קדמונית בשם היווא,‬
‫אי גדול שהושמד במבול עולמי,‬
‫מבול שאילץ את אבותיהם להימלט.‬
‫בסיפור הזה, מלך היווא הגדול, הוטו מטואה,‬
‫קיבל אזהרה לפיה מבול נורא‬ ‫יפקוד את מדינת האי שלו‬
‫והיא תשקע במצולות לנצח.‬
‫הפתרון נגלה אליו בחיזיון,‬
‫והוא שלח שבעה גברים נבחרים בסירות קאנו‬
‫לכיוון השמש העולה בחיפוש אחר בית חדש.‬
‫אחרי שבועות בים,‬ ‫הם עגנו בבטחה באי רפה נוי,‬
‫שם הצטרפו אליהם בהמשך‬ ‫הוטו מטואה ומאות מאנשיו,‬
‫וכוננו מחדש את התרבות שלהם.‬
‫אז יש לנו מסורת של מבול גדול‬ ‫ושל מסע לגילוי ארצות,‬
‫ואנו צריכים לשאול את עצמנו,‬ ‫"האם אירוע כזה התרחש?"‬
‫חייבים לחזור לסוף עידן הקרח האחרון‬
‫כדי למצוא מבול שבכוחו להציף אי שלם.‬
‫פירוש שמו של האי השקוע, היווא,‬
‫הוא "ארץ רחוקה" בשפת רפה נוי.‬
‫זה מרמז כי הפולינזים לא הכירו את האי.‬
‫אבל סיפורם של שבעה אנשים‬ ‫שהגיעו במסע ימי לאחר אסון אדיר‬
‫נמצא במסורות של תרבויות‬ ‫בכל רחבי העולם העתיק.‬
‫החל באפכלו של מסופוטמיה‬
‫וכלה בשבעת חכמי מצרים‬
‫ובשבעת הרישי של הודו.‬
‫אנו מוצאים לעיתים קרובות‬ ‫סיפור מסורתי על חבורה קטנה של ניצולי מבול‬
‫המגיעים לארץ רחוקה בתקופה של כאוס‬
‫במטרה לכונן מחדש את התרבות.‬
‫צירוף מקרים?‬
‫הייתכן שסיפורי המקור הללו‬ ‫הם זיכרונות של אירועים אמיתיים‬
‫שאירעו בתרבויות עתיקות רבות ברחבי העולם?‬
‫פרט חשוב הוא היעדר התאריך‬ ‫באגדה על הוטו מטואה ועל היווא.‬
‫עבורי, זה מעלה שאלות‬ ‫לגבי הזמן שבו אי הפסחא אוכלס לראשונה.‬
‫איני חולק על עצם ההתפשטות הפולינזית.‬
‫איני חולק על כך‬ ‫שהאוכלוסייה של אי הפסחא כיום‬
‫היא אוכלוסייה פולינזית.‬
‫אבל השאלה היא:‬ ‫האם התיישבו שם אנשים עוד קודם?‬
‫למרבה הצער, פסלי המואי‬ ‫לא יכולים לסייע לנו בפתרון השאלה הזאת.‬
‫פסלי המואי המסורתיים‬ ‫עשויים מסלע רך יחסית בשם טוף,‬
‫אפר געשי שהפך לאבן.‬
‫הם אינם ניתנים לתארוך עצמאי.‬
‫בהיעדר ראיות ישירות‬
‫לזמן יצירת הפסלים המגליתיים האלה,‬
‫ארכאולוגים הסתמכו על תארוך החומר האורגני‬
‫הטבוע בכני ה"אהו",‬ ‫שעליהם ניצבים רבים מפסלי המואי.‬
‫לדוגמה,‬
‫תארוך גילו של אתר אהו נאו נאו‬ ‫עומד על 400 עד 900 שנה.‬
‫לכן ההיסטוריונים מאמינים כי זהו הזמן‬ ‫שבו התחילו תושבי האי ליצור את פסלי המואי.‬
‫אבל אם זה נכון,‬
‫פירוש הדבר‬ ‫שלאחר כמה מאות שנים של חיים פשוטים,‬
‫ללא שום ראיות‬ ‫המעידות על רכישת הכישורים הדרושים,‬
‫בני רפה נוי פתחו לפתע בפרויקט הענק הזה,‬
‫פרויקט שנעצר עשורים ספורים בלבד‬ ‫לפני הגעת האירופאים לאי.‬
‫רבים מהכנים פשוטים ובסיסיים למדי‬ ‫בהשוואה לפסלים.‬
‫עולה השאלה:‬
‫האם גיל הכנים זהה‬ ‫לגיל הפסלים המונחים עליהם?‬
‫האם ייתכן כי הפסלים הוזזו למיקומם הנוכחי‬ ‫בידי בני אדם שהגיעו לאי הפסחא מאוחר יותר,‬
‫וכי שגינו לחלוטין‬ ‫בקביעת גיל הפסלים על סמך הכנים בלבד?‬
‫אחרי הכול, לאורך ההיסטוריה,‬
‫חפצים רבים בעלי ערך תרבותי גדול‬ ‫הועתקו ממקומם בשלב מאוחר יותר‬
‫והוצגו בסביבה חדשה יותר.‬
‫- ונציה -‬
‫פסל ארבעת הטטרארכים‬ ‫בבזיליקת סן מרקו שבוונציה‬
‫נוצר במקור בקונסטנטינופול,‬ ‫900 שנה לפני שהובא לכאן.‬
‫ומזרקת הרנסנס מול הפנתאון ברומא‬
‫אינה משתווה בגילה‬ ‫לגיל האובליסק המצרי העתיק הניצב עליה.‬
‫רבים מהפסלים הענקיים האלה‬ ‫הועתקו ממקומם, הועברו למקום אחר‬
‫והוצבו בתנוחות שונות.‬
‫ולדעתי אסור לפסול את האפשרות‬
‫שהפסלים כבר היו שם‬
‫כשהפולינזים הראשונים הגיעו.‬
‫והמתיישבים החדשים האלה תבעו עליהם בעלות‬
‫והטמיעו אותם בתרבות שלהם.‬
‫אפשר למצוא תימוכין להשערה הזאת‬ ‫באתר אהו נאו נאו,‬
‫שבו ראש מואי שנשחק במרוצת הזמן‬
‫מוחזר לשימוש מחדש‬ ‫והפך לאחת מהאבנים המרכיבות את כן הפסל.‬
‫עוד רמז לכך שפסלי המואי‬ ‫עשויים להיות עתיקים בהרבה מכפי שחשבו עד כה‬
‫נמצא בהר הגעש הכבוי‬
‫שבו כמעט כל המגליתים נחצבו וסותתו לראשונה.‬
‫כאן, בפינה הדרום-מזרחית של האי,‬ ‫ניצב הר געש כבוי‬
‫בשם ראנו רארקו.‬
‫זה מחזה מרשים ובולט מאוד בנוף.‬
‫ועל מורדותיו נמצאים שרידים‬ ‫של מאות פסלי מואי שבנייתם לא הושלמה.‬
‫זה באמת אחד המקומות המסתוריים ביותר בעולם.‬
‫כמעט 400 פסלי מואי‬ ‫מפוזרים ברחבי הר הגעש…‬
‫בשלבי סיום שונים.‬
‫רבים רק מציצים מעל פני הקרקע.‬
‫פלג הגוף העליון שלהם‬ ‫קבור בשכבה עמוקה של משקעים.‬
‫הצטברות משקעים עשויה להתרחש בעקבות‬ ‫מפולת אדמה, מפולת בוץ ואפילו צונאמי.‬
‫אבל למרות שחלק מהפסלים נוטים על צידם,‬ ‫רובם עדיין עומדים במקומם.‬
‫הם לא נפלו על הקרקע באקראי,‬ ‫כצפוי לאחר התרחשות אירוע מהסוג הזה.‬
‫אז מה באמת קרה כאן?‬
‫במשך מאות שנים הסתירו המשקעים את הראיות.‬
‫עד 1914, כשהארכאולוגים החלו בחפירות.‬
‫כפי שרואים בתצלום הזה,‬
‫חלק מפסלי המואי‬ ‫אינם עשויים ראש וכתפיים בלבד,‬
‫אלא כוללים גם פלג גוף עליון שלם‬ ‫הקבור במעמקי צלע ההר.‬
‫התגלית הזאת נחשפה לעולם במלואה‬ ‫רק בשנות ה-50‬
‫על ידי האתנוגרף המפורסם תור היירדאל.‬
‫תור היירדאל היה אדם יוצא מן הכלל.‬
‫היה לי המזל לפגוש אותו יותר מפעם אחת.‬
‫הוא היה מוכן לקרוא תיגר על המוסכמות.‬
‫הוא היה משוכנע‬ ‫שחסרים כמה חלקים בסיפור העבר שלנו.‬
‫והוא ניסה להראות לנו שבפרהיסטוריה הרחוקה‬
‫היו בני אדם קדמונים שהגיעו להישגים‬
‫שעד כה נטינו לשייך‬ ‫רק לתקופות מאוחרות בהרבה.‬
‫כמו הפרויקט המסתורי של בניית פסלי המואי.‬
‫הארכאולוגים אומרים לנו‬ ‫שפסלי המואי האחרונים נוצרו לפני כ-400 שנה.‬
‫אבל קשה להאמין שבאי קטן כמו זה‬
‫יכלה להצטבר כמות אדירה כזאת של משקעים‬ ‫סביב הפסלים בזמן קצר כל כך.‬
‫אין ראיות לכך שפסלי המואי‬ ‫נקברו בקרקע בכוונה תחילה.‬
‫האם יש הסבר אחר?‬
‫הייתכן שאנחנו מביטים בתוצאה הסופית‬
‫של תהליך הצטברות משקעים‬
‫שארך לא מאות שנים, אלא אלפי שנים?‬
‫הבעיה בתאוריה הזאת?‬
‫אין ראיות לנוכחות בני אדם‬ ‫בתקופה קדומה כל כך.‬
‫ואולי יש?‬