‫כשאתה נכנס למקדש הירח,‬
‫בכניסה מקדם את פניך נחש.‬
‫הוא חצוב בקיר הסלע,‬
‫וגופו המנצנץ נדמה כמעט חי למגע.‬
‫זו לא משימה קלה,‬
‫כי זה אומר שמישהו חצב בסלע‬
‫עד שנותר רק תבליט הנחש הזה בצד הקיר.‬
‫כשנכנסים עמוק יותר לתוך המנהרה,‬ ‫פוגשים בצורות מסתוריות יותר,‬
‫כולן מפוסלות בסלע החי.‬
‫יש שם אווירה ייחודית.‬
‫פירורי אבק מנצנצים באור הבוקע מהחור בתקרה‬
‫ומאיר מבנה מפולס לחלוטין‬
‫שללא ספק נוצר בידי בני אדם.‬
‫כן האבן, כמו הנחש, נוצר מהסלע עצמו.‬
‫הוא מואר מהפתח בתקרה,‬
‫שדרכו נכנסות קרני השמש וקרני הירח כאחד.‬
‫המקום מכונה בפני המקומיים "מקדש הירח".‬
‫שם נוסף ואולי אותנטי יותר‬ ‫הוא "אמראו מרקווסי", בית הנחש.‬
‫למקלט האבן המסתורי הזה‬ ‫בהחלט יש נוכחות רבת עוצמה.‬
‫מאמינים שבני האינקה‬ ‫ערכו בחלל הזה טקסי פוריות.‬
‫המקווים לילד השאירו כאן מנחות לאלת הירח,‬
‫מאמא קיה, בתו של ויראקוצ'ה.‬
‫הדממה ששרה במקום הזה, הקור והשקט בו,‬
‫כל אלה מיקדו את המחשבה‬
‫באופן שנראה לי מכוון ולא מקרי.‬
‫יהיו אשר יהיו האנשים‬ ‫שחצבו בסלע את החדר הקדוש הזה,‬
‫נראה שלא מדובר באותם אנשים‬ ‫שבנו את המקדשים המוזהבים הראוותניים‬
‫שבני האינקה נודעו בהם.‬
‫יש הרגשה שבני האינקה רחשו למקום כבוד עמוק‬ ‫ובנו את הקירות החיצוניים מתוך יראת כבוד‬
‫למשהו שהם מצאו, לא למשהו שהם יצרו.‬
‫האם אנחנו מסתכלים‬ ‫על מעשה ידיה של תרבות אחרת,‬
‫תרבות עתיקה יותר‬ ‫שהכירה שיטות מופלאות לבנייה בסלע?‬
‫- האפוקליפסה הקדומה‬ ‫אמריקה הצפונית והדרומית -‬
‫- פרק 4 -‬
‫אני על צלע הר הנישא מעל קוסקו בפרו‬
‫כדי לחקור טכניקה עתיקה מאוד לבנייה בסלע‬
‫המכונה "הנאן פאצ'ה".‬
‫יש לנו תעלומה רב-שכבתית,‬ ‫וכדי לפתור את התעלומה‬
‫אנחנו צריכים להסתכל‬ ‫על הסגנונות האדריכליים השונים‬
‫שלפעמים מתקיימים זה לצד זה באותו רחוב.‬
‫בכל מקום אחר בעולם,‬
‫הם היו נתפסים כראיה‬ ‫לכך שמדובר ביצירה של תרבויות שונות.‬
‫בין מקדש הירח‬ ‫והמגליתים העצומים של סקסייוומאן‬
‫שוכן עוד אחד מהאתרים החשובים ביותר‬ ‫של העמק הקדוש,‬
‫אתר שבו נעשה שימוש‬ ‫באותה טכניקה עתיקה לבנייה באבן.‬
‫קנקו.‬
‫- קנקו -‬
‫פירוש שמו בשפת הקצ'ואה הוא "מבוך",‬
‫וכשאני מתחיל לחקור, אני מבין למה.‬
‫כשאתה יוצא למסע ללב האתר,‬
‫אתה מתקדם בשביל מפותל‬
‫שמעורר בך הרהורים פנימיים.‬
‫קנקו הוא מקום שבו האדם נמצא לבדו,‬
‫מוקף באווירה מיסטית מסתורית,‬
‫מוקף בשתיקה.‬
‫זו רשת מורכבת של מנהרות חצובות באבן,‬
‫גלריות תת-קרקעיות,‬
‫ומה שנראה כמזבחות שנחצבו בסלע.‬
‫על פניו, כולם מובילים לאמפיתיאטרון מרכזי.‬
‫כאן מצטרף אליי בשנית חסוס גמרה‬ ‫כדי לחלוק איתי את הידע שלו.‬
‫האם בני האינקה אחראים‬ ‫לעבודה בסלע שאנחנו רואים בקנקו צ'יקו?‬
‫- חסוס גמרה‬ ‫ארכאולוג -‬
‫לא.‬
‫אומנם יש מעט ראיות לנוכחות בני האינקה,‬
‫כמו סלעים קטנים וחיבורי בוץ,‬
‫אבל כל הבנייה נעשתה באופן מכבד‬ ‫על גבי מבני ההנאן פאצ'ה.‬
‫הם העריצו אותם ורחשו להם כבוד רב,‬
‫והם הפגינו את ההערכה שלהם בכך שהקיפו אותם‬
‫במבנים שנוצרו בדיוק רב ובכבוד גדול.‬
‫סלע מפוסל עתיק‬ ‫מוקף במבני בלוקים בסיסיים יותר,‬
‫כמו מה שראיתי מחוץ למקדש הירח.‬
‫זה שילוב של סגנונות‬
‫שאנו מוצאים‬ ‫ברבים מהאתרים הקדושים ביותר בפרו.‬
‫למשל, במאצ'ו פיצ'ו,‬ ‫אבן האינטיווטנה הטקסית החלקה,‬
‫שגם היא הוקפה ככל הנראה‬ ‫בבנייה מאוחרת יותר של בני האינקה,‬
‫אולי כאות כבוד לאתר הקדוש הזה.‬
‫זה עשוי להסביר‬ ‫את התמהיל המוזר של עבודות האבן‬
‫שאנו רואים‬ ‫הן בחומות קוסקו והן בסקסייוומאן,‬
‫שם, לדעתו של חסוס גמרה,‬ ‫אנו מוצאים בלוקים מאוחרים יותר‬
‫שנוספו מעל ומסביב‬ ‫לאבנים החלקות והקדומות בהרבה.‬
‫ללא קשר לתקופה שבה הבלוקים האלה סותתו,‬
‫עדיין נותרת השאלה: כיצד?‬
‫הייתכן שאנו מסתכלים‬ ‫על זכר לטכנולוגיה פרהיסטורית אבודה?‬
‫עמיתו של חסוס, יאן פיטר דה יונג,‬
‫חושב שיש רמזים בסקסייוומאן‬
‫לאופן שבו סיתתו את הסלעים‬ ‫במומחיות רבה כל כך.‬
‫יאן, הבאת אותי למנהרה צרה מאוד‬ ‫עם קירות מבריקים מאוד.‬
‫מה שם המקום הזה?‬
‫השם המקומי הוא צ'ינקנה צ'יקה.‬
‫הפירוש הוא "המקום שבו אדם הולך לאיבוד".‬
‫אנחנו מסתכלים כאן על סלע טבעי,‬
‫אבל ברור שהמנהרה הזאת היא מעשה ידי אדם.‬
‫זה אופייני לסגנון הבנייה העתיק ביותר כאן?‬
‫הם השתמשו בסלע הטבעי ועיצבו אותו?‬ ‫-כן.‬
‫אחד המאפיינים של סגנון הנאן פאצ'ה‬
‫הוא עיצוב הסלע בטכנולוגיית הטבעה.‬
‫רואים שהם עיבדו את הסלע כמו חומר רך.‬ ‫-כן.‬
‫כי כל מיני דברים הוטבעו בסלע.‬
‫אז בטכנולוגיית הטבעה הכוונה לריכוך של הסלע‬
‫ואז הטבעה של צורה בסלע?‬
‫אנחנו חושבים שהסלעים היו רכים בזמן הבנייה.‬
‫אבל כיצד ריככו אותם?‬
‫יאן מאמין שקירות המנהרה הם המפתח לתעלומה.‬
‫בתוך המנהרה הזאת‬ ‫אנחנו רואים הרבה השתקפויות.‬
‫הסלע בוהק בזוהר מתכתי.‬
‫הוא חלק מאוד למגע.‬
‫לדעתנו הסלע טופל בחום,‬
‫והחום גרם להיווצרות שכבה על פני הסלע,‬
‫ולכן הוא כל כך מבריק.‬
‫גאולוגים קוראים לאפקט הזה זיגוג.‬
‫יש לך מושג כמה חום נדרש לשם כך?‬
‫הפירוש של זיגוג הוא "הפיכה לזכוכית".‬
‫לשם כך נדרש חום של כ-1,400 מעלות צלזיוס.‬
‫וזו כמות אדירה של חום.‬
‫כן. כמובן, אנו לא יודעים איך הם עשו את זה,‬ ‫אבל אנו יודעים שהם עשו את זה.‬
‫כשמסתכלים על זה מקרוב חייבים לשאול,‬
‫"האם מקור החום הזה‬ ‫הוא ההסבר למראה המותך המוזר‬
‫"של המגליתים הענקיים בסקסייוומאן?"‬
‫הספקנים יטענו שהזוהר שאנו רואים במנהרה‬
‫הוא תוצאה של חיכוך בני אדם בקירות המנהרה.‬
‫מה התגובה שלך לזה?‬
‫הרבה אנשים אומרים, "כן, כמובן.‬
‫"זה קרה כי אנשים עברו במנהרה‬ ‫וחיככו את הידיים שלהם בקירות."‬
‫אבל האפקט הזה‬ ‫קיים גם בתקרה ולאורך כל הקירות.‬
‫אז לא הגיוני לטעון‬
‫שהם נגעו בכל המקומות האלה בו זמנית.‬
‫מה לגבי הטיעון השני?‬ ‫שזה נגרם כתוצאה מפעילות געשית?‬
‫טוב, אין פה הרי געש.‬
‫בסדר.‬ ‫-אז זה לא הסבר הגיוני.‬
‫יאן חושב שההסבר ההגיוני היחיד‬
‫הוא שאנו מביטים בתוצאה של תהליך מדעי עתיק,‬
‫תהליך ששוכלל בידי תרבות שקדמה לאינקה.‬
‫זה נעשה בעבר הרחוק על ידי עם קדום.‬
‫ואנחנו לא יודעים‬ ‫בדיוק באיזו טכנולוגיה הם השתמשו.‬
‫כשאני מסתכל על סקסייוומאן,‬
‫אני חושב שאני מסתכל‬ ‫על זכר של טכנולוגיה אבודה,‬
‫של טכניקה אבודה לעבודה באבן,‬
‫טכניקה שאנחנו לא שולטים בה היום‬
‫ושאין לנו היכולת לשחזר.‬
‫הטבע המדויק של הטכנולוגיה‬ ‫נותר בגדר תעלומה.‬
‫אבל חסוס גמרה מאמין שהחום הקיצוני‬
‫שאפשר את הריכוך ואת העיבוד של הסלעים‬
‫גם חיזק והקשיח אותם לאחר הקירור.‬
‫כשאני מסתכל על מבני הסלע,‬ ‫למרות שהם עתיקים מאוד,‬
‫המראה שלהם מודרני מאוד.‬
‫איך אתה מבין‬ ‫את מה שאנחנו רואים לנגד עינינו?‬
‫רק החלקים שעובדו בחום ובטכניקת הטבעה‬
‫השתמרו ולא נפגמו.‬
‫שאר הסלע מחוספס למראה.‬
‫רואים שחיקה כתוצאה מחשיפה לאיתני הטבע.‬
‫איך אתה מסביר את מה שאנחנו רואים כאן?‬
‫יש הרבה דברים מסתוריים‬ ‫שאנחנו לא יכולים להסביר,‬
‫כי אלה חלקים של עבר רחב יריעה‬
‫שהתרחש לפני אלפי שנים.‬
‫בשלב מסוים, אנחנו פשוט צריכים להודות‬
‫שאנחנו מסתכלים על פרויקט הנדסי בלתי אפשרי.‬
‫בלתי אפשרי במונחים שלנו.‬
‫זה דורש מאיתנו להיות פתוחים יותר‬
‫להשקפות חדשות על העמים הקדמונים.‬
‫לפי המסורות המקומיות‬ ‫שתועדו בידי הקונקיסטאדורים הספרדים,‬
‫טכניקות עיבוד האבן המתקדמות‬
‫היו חלק ממורשת של ידע‬
‫שהתקבלה מהאל הבורא‬ ‫של הרי האנדים, ויראקוצ'ה.‬
‫הוא זימן אש שכילתה את האבנים,‬
‫וכך יצר בלוקים גדולים וקלים כנוצה‬ ‫שריחפו ונקבעו במקומם.‬
‫זה מזכיר מאוד את תאוריית החום הקיצוני.‬
‫לכן אני מתעניין במסורות ילידיות‬
‫המספרות על התכה או על יציקה של אבנים.‬
‫עלינו להישאר פתוחים לאפשרויות האלה.‬
‫הראיה הזאת לשימוש בטכנולוגיות לא מוסברות‬
‫מצויה בכל רחבי הרמות של פרו העתיקה.‬
‫אבל האם יש הוכחה להישגים מדעיים עתיקים‬
‫בצד השני של הרי האנדים,‬
‫ביער האמזונאס,‬ ‫אזור שגם ממנו התעלמנו עד כה?‬
‫- האמזונאס‬ ‫צפון מזרח פרו -‬
‫אזורים אלה‬ ‫אינם נחשבים אטרקטיביים למגורי אדם כיום,‬
‫אבל אין זה אומר‬ ‫שהם לא היו אטרקטיביים בעבר.‬
‫המחקרים הנוכחיים‬
‫חושפים ראיות‬ ‫לסודות ענקיים החבויים ביער האמזונאס.‬
‫אנו יודעים כיום שישנן ראיות‬ ‫לכך שבני אדם התיישבו באמזוניה העתיקה‬
‫כבר לפני 25,000 שנה לפחות.‬
‫- לפני 25,000 שנה -‬
‫זה פותח חלון זמן גדול בהרבה‬
‫שבו אפשר לשבץ תרבות אבודה.‬
‫מסגרת הזמן שבה עלינו לחקור‬ ‫את אפשרות היווצרות התרבויות‬
‫התרחבה והתארכה.‬
‫למעשה, ייתכן שהאירופאים הראשונים‬ ‫שהפליגו לכל אורך נהר האמזונאס ב-1542‬
‫נתקלו בצאצאים של תרבות כזאת‬
‫כשהם עברו בסמוך לאזור.‬
‫המשלחת יצאה בהנהגתו‬ ‫של מגלה הארצות פרנסיסקו דה אורייאנה,‬
‫ותועדה על ידי נזיר דומיניקני‬ ‫בשם גספר דה קרווחל.‬
‫ביומן של דה קרווחל אין תיאור‬
‫של היער האינסופי והבלתי מיושב לכאורה‬ ‫שאנו רואים היום.‬
‫לפי תיאורו של הכומר,‬ ‫אגן האמזונאס היה גדוש בערים‬
‫עם אוכלוסייה מתקדמת ומפותחת מאוד.‬
‫"יישוב אחד", כך כתב,‬ ‫"השתרע לאורך 20 ק"מ רצופים."‬
‫זה האורך של האי מנהטן.‬
‫אבל כשהמיסיונרים האירופאים‬ ‫הגיעו כ-100 שנים לאחר מכן,‬
‫הם לא ראו ערים כאלה.‬
‫אז ההיסטוריונים התייחסו בביטול‬ ‫לתיאור של קרווחל וראו בו פיקציה‬
‫שנועדה להרשים את בית המלוכה הספרדי‬ ‫במטרה להשיג מימון למשלחות נוספות.‬
‫אבל כעת,‬ ‫כשסודות הג'ונגל האינסופי מתחילים להיחשף,‬
‫נראה שהתיאורים הללו היו מדויקים.‬
‫לפי תגליות שהתגלו לאחרונה באמזונאס,‬ ‫נראה שאכן הייתה כאן תרבות עתיקה.‬
‫ב-2019, כשהשתמשו בלידאר כדי לראות מה מסתתר‬ ‫מתחת לחופת הג'ונגל העבות בבוליביה,‬
‫ארכאולוגים נדהמו לראות‬ ‫דרכים ומבנים עצומים מעשה ידי אדם.‬
‫כתוצאה ממחקר חדש,‬ ‫אנחנו מגלים כעת שהיו שם יישובים ענקיים.‬
‫כידוע, יש מסורת‬ ‫המספרת על ערים אבודות באמזונאס.‬
‫ערים היא המילה הנכונה‬ ‫לתיאור היישובים האלה.‬
‫בהתבסס על הנתונים ועל הידע שלנו‬ ‫לגבי כפרים קיימים באמזונאס,‬
‫חוקרים יכולים להעריך‬
‫כיצד נראה אחד היישובים האלה,‬ ‫הידוע בשם קוטוקה.‬
‫העיר השתרעה לרוחב קילומטר וחצי,‬
‫מטרופולין שלם מוקף בתעלות ובשבילים.‬
‫חלקם הובילו אל טרסות מוגבהות בתוך העיר,‬ ‫אולי לשימוש מגורים פרטיים.‬
‫ובלב העיר שכן תל עפר מרשים בצורת פירמידה,‬
‫ככל הנראה מרכז לעריכת טקסים.‬
‫יתרה מכך, נראה שהעיר הייתה מחוברת‬ ‫לכל הפחות לשלושה יישובים דומים‬
‫באמצעות דרכים מוגבהות באורך קילומטרים.‬
‫אנחנו לא יודעים הרבה‬ ‫על האנשים שחיו בעיר הזאת.‬
‫אבל אנחנו יודעים שמתחת לחופת הג'ונגל‬ ‫חבויות עוד הרבה ערים.‬
‫הרבה מאוד.‬
‫- עמק אופאנו‬ ‫אקוודור -‬
‫ארכאולוגים אספו ראיות‬
‫החושפות להגדרתם עמק אבוד של ערים עתיקות‬
‫החבוי ביער האמזונאס באקוודור.‬
‫במערב האמזונאס חשפו ארכאולוגים לאחרונה‬
‫מה שנראה כמו מקבץ גדול של יישובים‬
‫המחוברים זה לזה בדרכים סלולות‬
‫שהוקמו לפני 2,500 שנה,‬
‫בדומה לגאוגליפים שראיתי בברזיל.‬
‫הקמת ערים גדולות,‬ ‫יצירת הגאוגליפים במדינת אקרי,‬
‫הדברים האלה היו, כביכול, מעל ליכולתם‬ ‫של הציידים-לקטים שחיו באמזונאס,‬
‫ועם זאת, ברור שהם עשו זאת.‬
‫יותר ויותר יישובים עתיקים ממשיכים להתגלות,‬
‫מה שמרמז על תרבות אמזונית רחבת היקף,‬
‫תרבות שאולי השתייכו אליה‬ ‫עד 20 מיליון בני אדם.‬
‫מה שאנחנו לומדים עכשיו‬ ‫הוא שהסיפור של האמזונאס‬
‫שונה מכפי שחשבנו עד כה.‬
‫ייתכן שדה קרווחל‬ ‫אכן ראה יישובים גדולים ב-1542.‬
‫אבל אם כן, למה האירופאים‬
‫שהפליגו במורד הנהר‬ ‫יותר מ-100 שנים לאחר מכן‬
‫לא ראו שום זכר להם?‬
‫יש לכך הסבר עגום למדי.‬
‫כשהספרדים והפורטוגזים‬ ‫הגיעו לאמריקה הצפונית והדרומית,‬
‫הם הביאו איתם שלל מחלות,‬
‫מחלות שהאירופאים פיתחו נגדן חסינות טבעית,‬
‫ותושבי האמזונאס לא.‬
‫המחלות עשו שמות באוכלוסייה כולה,‬
‫ויער הגשם כיסה מחדש במהירות את היישובים.‬
‫אבל אנחנו מוצאים עוד הדים של התרבות הזאת‬
‫במיתוס של בני טוקאנו ממערב האמזונאס.‬
‫לפי סיפור המוצא של בני טוקאנו,‬
‫אבות אבותיהם‬ ‫הגיעו לאזור כחלק ממשימת התיישבות.‬
‫הם הפליגו בקאנו בדמות נחש‬ ‫ששט לאורך האמזונאס.‬
‫לפי האגדה,‬
‫קאנו האנקונדה הפליג‬ ‫תחת פיקודה של ישות שמימית‬
‫והגיע לאזור כשעל סיפונו מהגרים.‬
‫זמן קצר לאחר מכן,‬ ‫בתו השמימית של השמש ירדה אל פני האדמה‬
‫והביאה עימה את מתנות האש והכלים,‬ ‫כמו גם ידע במלאכות יד שונות.‬
‫היא ושותפיה העל-טבעיים הכינו את האדמה‬ ‫כדי לאפשר לבני האדם לשגשג שם,‬
‫ולאחר מכן שבו למשכנם השמימי.‬
‫זה מזכיר לי מאוד‬ ‫את הסיפורים על גיבורי התרבות‬
‫הקיימים בכל רחבי העולם,‬
‫ואני מרגיש שזה חלק מאותו דפוס.‬
‫הסיפורים האלה חוזרים על עצמם.‬
‫ישות שמימית שהגיעה בסירה,‬
‫כמו קצלקואטל במסורת האצטקית.‬
‫או כמו הוטו מטואה שהגיע לרפה נוי.‬
‫או כמו ויראקוצ'ה, שעלה ממימי אגם טיטיקקה‬
‫לאחר תקופה של כאוס.‬
‫האם בת השמש‬
‫ומשימתה לעודד אנשים להתיישב באמזונאס‬
‫קשורות לתרבות האבודה שאני מחפש?‬
‫בהרי האנדים של פרו,‬
‫ויראקוצ'ה יצר לכאורה מבני סלע מופלאים.‬
‫אבל כאן באמזונאס‬ ‫מחשופי סלעים גדולים הם מחזה נדיר,‬
‫ומבנים מחומרים עמידים פחות, כמו עץ וחמר,‬ ‫הם בבירור הנפוצים ביותר.‬
‫אבל לא ברור כיצד הם הצליחו‬ ‫להתיישב כאן, מקום בלתי מסביר לכאורה,‬
‫ולהפוך אותו לביתם.‬
‫כיצד עלה בידם לכלכל אוכלוסיות ענקיות‬
‫באדמה שתמיד נחשבה לא מתאימה לחקלאות?‬
‫אם לא נגלה כיצד הצליחו תושבי האמזונאס‬
‫להאכיל אוכלוסיות של מיליוני אנשים,‬
‫לעולם לא נצליח לגלות את האמת‬
‫על הסיפור האנושי בכללותו.‬
‫הסבר אחד נמצא‬ ‫בלב האמזונאס הברזילאי, ליד מנאוס.‬
‫בתוך אדמת האמזונאס עצמה‬
‫היה קבור סוד עתיק שנחשף לאחרונה:‬
‫עדויות למדע עתיק המסביר‬
‫כיצד יער הגשם כלכל‬ ‫אוכלוסיות עירוניות גדולות.‬
‫אנג'לה אראוז'ו היא ארכאולוגית‬
‫שמתמחה בקשר ההיסטורי‬ ‫של המין האנושי עם צמחים.‬
‫לאחרונה, המחקר שלה מתמקד בתופעה מסתורית.‬
‫על פי רוב,‬ ‫האדמה ביערות הגשם אינה פוריה במיוחד‬
‫ואינה מתאימה לחקלאות.‬
‫אבל סביב יישובים, עתיקים ומודרניים כאחד,‬
‫מדענים מצאו משהו מדהים:‬
‫חלקות אדמה מתחדשת מאליה‬
‫הנקראת טרה פרטה או אדמה שחורה אמזונית.‬
‫האדמה הזאת כהה יותר בהשוואה לאדמה הסובבת.‬
‫באופן מסתורי ומוזר, היא מכילה חיידקים‬
‫שמתרבים ומתחדשים מאליהם ללא הרף‬
‫ומחדשים את פוריות האדמה.‬
‫זה סוג של אדמה קסומה.‬
‫והאדמה המופלאה הזאת‬ ‫נמצאה בכל רחבי האמזונאס,‬
‫בכל מקום שיש בו ראיות לנוכחות בני אדם.‬
‫אני נפגש עם אנג'לה‬ ‫בסמוך ליישוב עתיק שהתגלה לאחרונה‬
‫כדי לראות את האדמה השחורה בעצמי.‬
‫מתי התחלת להתעניין באדמה השחורה האמזונית?‬
‫- אנג'לה אראוז'ו‬ ‫ארכאולוגית -‬
‫גם כיום אנחנו משתמשים באדמה הזאת‬ ‫לגידולים חקלאיים באזור,‬
‫ופתאום נתקלתי באינטראקציה מהעבר‬
‫עם האוכלוסיות האלה.‬
‫רציתי להבין למה ואיך‬
‫האוכלוסיות האלה היו מחוברות לאדמה השחורה.‬
‫חוקרים גילו בתוך הרכיבים האורגניים‬ ‫של כל חלקת אדמה שחורה,‬
‫יהיה גילה אשר יהיה,‬
‫שברי קרמיקה זעירים.‬
‫ראיה חותכת לכך שבני אדם היו מעורבים‬
‫ביצירת האדמה המיוחדת הזאת.‬
‫ובמחקרים התגלו‬ ‫דגימות שגילן עולה על 7,000 שנים.‬
‫כמה גדולות היו האוכלוסיות האלה?‬
‫אני לא יכולה לומר בוודאות,‬ ‫אבל הרשומות שבידינו מצביעות על כך‬
‫שכשלושה מיליון בני אדם לכל הפחות‬
‫חיו באזור אלטו ריו נגרו לבדו.‬
‫את חושבת שהקדמונים, בחוכמתם,‬ ‫יצרו את האדמה הזאת בכוונה תחילה?‬
‫או שהם גילו‬ ‫את המאפיינים המיוחדים שלה במקרה?‬
‫אישית, אני לא מאמינה שזה היה מתוכנן.‬
‫לדעתי, בני האדם הרבים שחיו באזור‬
‫ייצרו כמות גדולה של פסולת אורגנית,‬
‫וזה מה ששיפר את האדמה.‬
‫אבל זו שאלת התרנגולת והביצה.‬
‫אני רואה כאן פרדוקס.‬
‫מצד אחד, אנחנו אומרים‬
‫שהיו אוכלוסיות גדולות מאוד באמזונאס,‬
‫ושהיווצרות האדמה השחורה‬ ‫היא תוצר לוואי מקרי של נוכחותן.‬
‫אבל מצד שני,‬ ‫אנחנו אומרים שהאדמה הטבעית באמזונאס‬
‫אינה פוריה דיה לכלכל אוכלוסיות גדולות.‬
‫האין זה סביר‬ ‫שקיומן של האוכלוסיות הגדולות האלה התאפשר‬
‫בזכות האדמה השחורה עצמה?‬
‫לדעתי יכול להיות‬
‫שהם הבינו שהאזור היה פורה,‬
‫אבל לא היה כאן שום צעד מחושב,‬
‫"אני אפזר פסולת על האדמה‬ ‫כדי להפרות אותה ולשפר את גידול היבולים."‬
‫המחקר ממשיך.‬
‫אבל אני מאמין בתוקף שזה נעשה במכוון‬
‫משום שאנו מוצאים טרה פרטה‬ ‫בכל רחבי האמזונאס,‬
‫תמיד בסמוך ליישובים פרהיסטוריים.‬
‫אנחנו צריכים להיות פתוחים לאפשרות‬
‫שעלינו לשנות את ההשקפה הנוכחית שלנו‬ ‫לגבי היכולות של הקדמונים.‬
‫עלינו לחשוב עליהם כאדוני הסביבה שלהם,‬
‫אנשים שרתמו לצורכיהם את הסביבה‬ ‫במשך אלפי שנים.‬
‫ובהתחשב בגודלו העצום של הג'ונגל,‬
‫ייתכן שישנם‬ ‫אזורים רבים של טרה פרטה שטרם התגלו,‬
‫שיעידו על כך שהאדמה הפלאית הזאת‬ ‫קדומה עוד יותר משחשבנו.‬
‫התאוריה שאני מציג כאן,‬
‫ושארכאולוגים רבים חולקים עליה נמרצות,‬
‫היא שההתיישבות וההתפשטות‬ ‫של בני האדם באמזונאס‬
‫הייתה מתוכננת.‬
‫אבל הבנייה והתחזוקה‬ ‫של היישובים העצומים האלה‬
‫הצריכה כמויות אדירות של משאבי טבע.‬
‫לא רק גידולי מזון, אלא גם משאב‬ ‫שתמיד היה מצוי בשפע ביער האמזונאס.‬
‫עץ.‬
‫האמזונאס הוא דוגמה מופלאה‬ ‫למגוון הקיים בטבע.‬
‫כיום יש כאן כ-390 מיליארד עצים‬
‫מכ-16,000 מינים שונים.‬
‫מה אם אגיד לכם שרוב הג'ונגל העצום הזה‬
‫הוא התוצאה הסופית‬ ‫של מפעל אנושי בן אלפי שנים?‬
‫מה אם אגיד לכם‬ ‫שייתכן שהעצים ביער האמזונאס נשתלו?‬
‫- אמזוניה -‬
‫חוקרים מצאו ראיות לכך שבעידן הקרח‬
‫האמזונאס לא היה ג'ונגל עבות,‬
‫אלא ערבות דשא מנוקדות בעצים.‬
‫הם הניחו שהתחממות כדור הארץ‬ ‫יצרה את יער הגשם העצום שאנו רואים היום.‬
‫אבל לאחרונה חשפו ארכאובוטניקאים‬ ‫משהו בלתי צפוי.‬
‫חצי מהיער מורכב מ-1.4 אחוזים בלבד‬ ‫מהמינים הידועים של עצי האמזונאס,‬
‫ומתברר שאלה דווקא המינים‬ ‫שמועילים לבני אדם.‬
‫האם זו תוצאה של פרויקט ארוך טווח‬ ‫שראשיתו לפני אלפי שנים,‬
‫פרויקט שבסופו של דבר יוליד‬
‫תרבות אמזונית ילידית נרחבת?‬
‫ויש עוד משהו.‬
‫בדומה לטרה פרטה,‬ ‫רוב העצים המועילים הללו נמצאים‬
‫בקרבת הערים העתיקות‬ ‫שהתגלו לאחרונה באמזונאס.‬
‫במקום ג'ונגל עוין ומסוכן,‬ ‫כפי שהוא נראה בעיניים מערביות,‬
‫הם הפכו אותו למולדת של מיליוני אנשים.‬
‫הם הפכו את האמזונאס לגן,‬ ‫למקום שמשרת את צורכי האדם.‬
‫במאה ה-20‬
‫האמינו שהמרחב העורפי של אמזוניה‬ ‫הוא שטח בתולי לחלוטין.‬
‫אזור שיד אדם לא נגעה בו.‬
‫ועכשיו אנחנו יודעים שרבים מהעצים כאן,‬
‫עצי אגוז ברזילאי ומגוון עצי דקל,‬
‫הם עצים מתורבתים למחצה,‬
‫ואפילו מתורבתים ומבויתים,‬
‫וזה שינה את ההבנה שלנו לגבי היער.‬
‫זה באמת פרויקט מדעי שנערך באמזונאס‬
‫כבר זמן רב מאוד.‬
‫כמה זמן בדיוק?‬
‫הדבר המסקרן ביותר‬
‫הוא שהעדות המוקדמת ביותר‬ ‫לעצים מתורבתים באמזונאס עד כה‬
‫היא מלפני 10,800 שנה לערך.‬
‫זה בערך בסוף עידן הקרח,‬
‫בדיוק בתקופה שבה אנחנו רואים‬ ‫קפיצות דומות קדימה בתרבות האנושית‬
‫ובחדשנות בכל רחבי העולם.‬
‫זה מעלה את השאלה מה עוד טרם מצאנו‬
‫בשטח העצום של יער האמזונאס‬
‫שבאמת לא היה אמור להיות שם,‬
‫ואף על פי כן, ברור שהוא שם.‬
‫כפי שראינו בעבודות האבן המתקדמות‬ ‫של פרו העתיקה,‬
‫הפרויקטים החקלאיים המתוחכמים האלה‬ ‫והיישובים באמזונאס,‬
‫שראשיתם לפני אלפי שנים,‬
‫מעידים לכאורה על הישגים מדעיים‬
‫שהם, בלשון המעטה,‬ ‫לא צפויים בתקופה קדומה כל כך.‬
‫אנחנו צריכים לשנות לחלוטין‬ ‫את התפיסה שלנו לגבי האמזונאס.‬
‫אנחנו צריכים לראות בו תוצר‬ ‫של אינטליגנציה אנושית, של יוזמה אנושית,‬
‫של כושר המצאה אנושי ושל כוונה אנושית.‬
‫הדוגמה המדהימה ביותר‬ ‫של הטכנולוגיה האמזונית‬
‫עשויה גם להצביע על מקור בלתי צפוי‬ ‫לכל הידע המתקדם הזה.‬
‫חזרתי לאמזונאס בפרו כדי ללמוד עוד.‬
‫- איקיטוס‬ ‫פרו -‬
‫זוהי איקיטוס, עיר נמל הממוקמת‬ ‫במפגש של נתיבי מים‬
‫שבו מספר יובלים נשפכים לנהר הגדול.‬
‫הנמל אולי צעיר,‬
‫אבל האזור הזה מהווה כבר אלפי שנים‬
‫מרכז של מנהג רוחני תרבותי:‬
‫שימוש באיוואסקה.‬
‫- איוואסקה -‬
‫ד"ר לואיס אדוארדו לונה‬ ‫הוא אנתרופולוג ילידי‬
‫ומומחה לתרופה צמחית עתיקה זו.‬
‫ראיתי הרבה אנשים משתמשים באיוואסקה,‬
‫והחוויות שלהם הדהימו אותי.‬
‫לפעמים הם יוצאים למסע מופלא בעולם אחר,‬
‫לפעמים הם פשוט מביטים לתוך עצמם‬
‫ומוצאים דרכים לפתור את הבעיות שלהם.‬
‫מה קורה לאנשים?‬ ‫אתה רואה שינויים גדולים בחיים שלהם?‬
‫הרבה אנשים כותבים לי‬
‫שהחוויות האלה שינו לגמרי את החיים שלהם,‬
‫שינו לגמרי את ההשקפה שלהם על החיים.‬
‫השימוש באיוואסקה‬ ‫הפך פופולרי לאחרונה בחברה המודרנית.‬
‫אבל הילידים באמזונאס מכירים זה שנים רבות‬ ‫את כוחו הקדוש של השיקוי.‬
‫ילידים רבים אומרים‬
‫שהם משתמשים באיוואסקה‬ ‫כדי להבין את חוקי החברה,‬
‫כדי להפוך לבני אדם טובים יותר.‬
‫רקיחת שיקוי האיוואסקה‬ ‫מתבצעת בידי שאמאן או קורנדרו.‬
‫כמו דון פרנסיסקו מונטס שונה משבט הקפנווה,‬
‫שתפקידו להפריח עשן מסיגריה‬ ‫המופקת מזן עתיק של טבק בשם מפאצ'ו‬
‫כדי לטהר את הטקס.‬
‫שמי בשפת הקפנווה הוא שמורין קיאשי פיארי.‬
‫הפירוש הוא "מלאך הג'ונגל".‬
‫אני נצר לשושלת מרפאים.‬
‫אני מרגיש את החיבור לכל אבותיי,‬
‫לסבתא שלי, לסבתא רבתא שלי, למשפחה כולה.‬
‫אנחנו מחוברים זה לזה‬ ‫ומרגישים חיבור לכל מה שקשור לאמזוניה.‬
‫ככל שהמחקר מתקדם, מצטברות עוד ועוד ראיות‬ ‫ליתרונות הבריאותיים של האיוואסקה.‬
‫לחליטה המופקת מגזע הצמח‬ ‫יש סגולות מרפא חזקות‬
‫הודות למולקולה שבתוכו הידועה בשם הרמין.‬
‫יש מחקרים שהעלו את האפשרות של נוירוגנזה.‬
‫אתה יודע, האפשרות שההרמין‬ ‫ייצר נוירונים חדשים,‬
‫אפילו תאי בטא חדשים ללבלב.‬
‫ואולי גם תאים חדשים לרצועות וכן הלאה.‬
‫ההרמין שבצמח‬ ‫ניחן אולי בסגולות מרפא מדהימות,‬
‫אבל הוא לא מעורר חזיונות.‬
‫זה קורה רק כאשר משלבים אותו‬ ‫עם עלים של צמחים אחרים הגדלים באמזונאס,‬
‫כמו הצמח הזה בשם צ'ליפונגה,‬
‫המכיל את הכימיקל הפסיכואקטיבי‬ ‫שהוא לב ליבו של האיוואסקה,‬
‫די-אם-טי או דימתילטריפטאמין.‬
‫די-אם-טי נחשב‬ ‫אחד הסמים הפסיכדליים החזקים ביותר.‬
‫אבל מחקרים מדעיים הוכיחו שהוא אינו ממכר‬
‫ושהוא יכול להועיל לבריאות‬
‫כאשר נוטלים אותו במינון מצומצם‬ ‫ובתנאים מבוקרים.‬
‫גילינו שבשילוב עם טיפול פסיכולוגי,‬
‫האיוואסקה יכולה לסייע רבות‬ ‫בפתרון מצבים כרוניים עמידים לטיפול.‬
‫יש רק בעיה אחת.‬
‫די-אם-טי אינו פעיל בנטילה דרך הפה,‬
‫כי האנזימים במעיים‬ ‫בדרך כלל משמידים אותו במגע.‬
‫ובדיוק כאן נכנס לתמונה‬ ‫המדע השאמאני של האמזונאס‬
‫ומספק פתרון יוצא דופן.‬
‫מה שקורה הוא שההרמין שבצמח‬
‫מונע את ההרס של הדי-אם-טי במעיים,‬
‫כך שהדי-אם-טי חוצה את מחסום הדם-מוח‬
‫ומגיע לקולטנים שבמוח.‬
‫הדי-אם-טי הוא מה שיוצר את החזיונות.‬ ‫-כן.‬
‫התוצאה?‬
‫מתוך עשרות אלפי מיני הצמחים באמזונאס,‬
‫רק שילוב של צמח האיוואסקה‬ ‫ושל עלים של צמח המכיל די-אם-טי‬
‫יוצר את אפקט החזיונות הנחשק.‬
‫יש לנו שני צמחים‬ ‫שאינם פסיכואקטיביים בפני עצמם,‬
‫אבל הם פסיכואקטיביים כאשר מבשלים אותם יחד‬
‫כדי ליצור את חליטת האיוואסקה.‬
‫בתהליך של ניסוי וטעייה,‬
‫ייתכן שנדרשו לכך‬ ‫מאות או אלפי שנים של ניסיונות.‬
‫אני חושב שמדובר בתעלומה.‬ ‫איך הם הגיעו לתגלית הזאת?‬
‫זה נראה לי כמו פרויקט מדעי.‬
‫כן, בהחלט.‬
‫זה מבוסס על ניסיון. זה מבוסס על תצפיות.‬
‫זה מבוסס על ניסויים חוזרים ונשנים.‬
‫במשך אלפי שנים?‬ ‫-כן, בדיוק.‬
‫זו מסורת בת אלפי שנים.‬
‫אי אפשר לומר כמה בדיוק.‬ ‫אולי 2,000 שנה, אולי 3,000.‬
‫אנחנו מוצאים ראיות למדע באמזונאס,‬
‫לידע שהשאמאנים הילידים צברו‬ ‫והעבירו הלאה במשך דורות,‬
‫במשך אלפי שנים,‬
‫ידע על צמחים, על תכונות הצמחים‬ ‫ועל האופן שבו יש לשלב אותם‬
‫כדי ליצור את ההשפעות הרצויות.‬
‫במהלך טקס איוואסקה השאמאן מזמן את החזיונות‬
‫בשירת "איקארו", שיר כוח.‬
‫אבל השאמאן הוא רק מוביל הטקס.‬
‫הצמח עצמו נחשב המורה.‬
‫כשאתה לוקח איוואסקה,‬
‫אתה צריך להכין שאלה.‬
‫והאיוואסקה יספק תשובה.‬
‫השימוש בכוחם של סמים פסיכדליים‬ ‫כדי להגיע לתובנות עמוקות‬
‫אינו מוגבל לאמזונאס.‬
‫אנחנו רואים זאת ברבות מהתרבויות‬ ‫העתיקות והמכובדות ביותר בעולם.‬
‫ברור עכשיו שהחומרים שאנו קוראים להם‬ ‫סמים פסיכדליים היום‬
‫היו בשימוש בכל רחבי העולם העתיק.‬
‫ביוון העתיקה כתבו סוקרטס ואפלטון‬ ‫על פריצות דרך אינטלקטואליות‬
‫לאחר שתייה טקסית של חליטה הלוצינוגנית.‬
‫הירוגליפים ממצרים מרמזים‬
‫שהמצרים אכלו עלי כותרת‬ ‫של נימפאה כחולה פסיכואקטיבית‬
‫כדי לתקשר עם האלים.‬
‫ובטקסי הפולחן‬ ‫של החברה הוודית בהודו העתיקה,‬
‫כמרים שביקשו להתחבר לאלים‬
‫שתו שיקוי חזיונות המכונה "סומא".‬
‫העובדה שהחומרים משני התודעה הללו‬ ‫היו בשימוש‬
‫לאורך הפרהיסטוריה וההיסטוריה‬
‫אומרת לנו שהם חשובים מאוד לחוויה האנושית.‬
‫למעשה, אני חושב‬ ‫שאי אפשר להבין את העולם העתיק‬
‫בלי להתייחס לסמים פסיכדליים.‬
‫מה ההשקפה שלך לגבי תחילת השימוש באיוואסקה?‬
‫ערכו ניסויים בצמח הזה במשך אלפי שנים.‬ ‫מי יודע? אולי זה מנהג קדום מאוד.‬
‫אני מרגיש שמדובר במנהג עתיק.‬ ‫-כן.‬
‫זו תעלומה יוצאת דופן.‬
‫אני מאמין שהמדע המורכב של השימוש באיוואסקה‬
‫קדום הרבה יותר מכפי שמאמינים כיום.‬
‫ויש ראיות המוכיחות זאת.‬