Ajahuaska on Amazonin tieteellinen keksintö.
Se on näkyjä aiheuttava uute.
Uute on alkuperäiskansalle keskeinen ja laillista täällä Perussa.
Olen itse saanut kokemuksia ajahuaskasta shamaanin opastuksella.
Uskon uutteen nauttimisen olevan luultua vanhempaa perua -
eritoten sen innoittaman taiteen kantilta.
Siitä saa uskomattomia näkyjä.
Useimmiten näkyihin liittyy geometrisiä kuvioita.
Ensimmäisten näkyjen jälkeen -
moni käyttäjä on kohdannut mielikuvitusolentoja.
Joskus nuo olennot voivat olla eläimen ja ihmisolennon sekoituksia -
eli kreikan teriantrooppeja.
Therion tarkoittaa petoa ja anthropos ihmistä.
Noita olentoja kohdataan usein.
Minua kiehtoo se, että todisteita ajahuaskan nauttimisesta ja näyistä -
esiintyy Amazonin lisäksi monissa muissa Etelä-Amerikan pyhissä kohteissa.
Cuscossa inkat käyttivät uutetta ihmisuhrimenojen aikaan -
saattaakseen uhrin tuonpuoleiseen.
Hahmontäyteiset kuvitukset muistuttavat ajahuaskan innoittamaa taidetta.
Bolivian inkoja edeltävässä Tiwanakussa -
on tunnistettu esineet, joita pitelee 1 500 vuotta vanha patsas.
Nuuska-astioita hallusinogeeniselle jauheelle.
Tiwanakun saviastioissa on geometrisiä kuvioita -
ja luultavasti harhanäyistä syntyneitä taruolentoja.
Amazonin perinteinen taide heijastelee noita samoja näkyjä.
Tulee mieleen tucanojen tapaus.
Heillä ei ole kestäviä maalausvälineitä.
Maalaukset ja perinteiset maloca-talot…
Täällä näkee jatkumon.
Muistatteko tucanojen alkuperämyytin suurista opettajista?
Auringon tyttärestä ja kumppaneistaan.
Kiintoisaa kyllä, tarina ei pääty noiden sivistävien sankarien lähtöön.
Tarun mukaan taivaalliset olennot varmistivat tulokkaiden selviytymisen.
He jättivät viestintäkanavan ihmisten käytettäväksi, jos on tarpeen.
Tuo kanava on nykyään tuntemamme ajahuaska-uute.
Ajahuaska tarkoittaa "sielujen liaania" inkojen ketšuakielellä.
Uskon uutteen olevan inkoja vanhempi.
Tässä kohtaa muinainen kivitaide käy kiinnostavaksi.
SERRANIA DE LA LINDOSA KOLUMBIA
Nämä kivimaalaukset ovat peräisin tucanojen nykyasuinsijoilta.
Niissä näkyy samoja teemoja kuin ajahuaskan innoittamassa taiteessa.
Huomaan väkisinkin nuo samanlaiset ja toisiinsa kytkeytyneet kuviot.
On teriantrooppisia olentoja eli puoliksi eläimiä ja ihmisiä.
Kuten tässä.
On geometrisiä kuvioita ja käärmeitä.
Minusta se on eriskummallinen mysteeri, että samat teemat toistuvat jatkuvasti.
Silti nämä kuvat luotiin kiistatta viimeisellä jääkaudella.
Tämä antaa ymmärtää, että ajahuaskaa käytettiin liki 13 000 vuotta sitten.
Se on looginen päätelmä.
Juuri niin.
Päätelmällä on hämmästyttävät seuraukset.
Silloin muinaiset amazonilaiset olisivat hallinneet mutkikkaan uutteen -
jo jääkaudella.
SIVILISAATIOT ENNEN IHMISTÄ AMERIKKA
Geometriaa, spiraalikuvioita.
Ne ovat psykedeelisten näkyjen merkittävä osa-alue.
Näyt saattavat selittää toisen mysteerin, jonka kohtasimme -
alkaessamme tutkia Amerikkoja.
ACREN SEUTU BRASILIA
Viidakon valtaisat geoglyfit Amazonin lounaisreunalla.
Geometrisyyden toistuminen kolahtaa minuun.
Samaa esiintyy niin modernissa taiteessa kuin 13 000 vuotta sitten.
Mahtavatko geometriset rakennelmat olla nekin ajahuaskan innoittamia?
Tai sitten muiden näkyjä aiheuttavien kasvien.
Sellaisia on monia.
Jokaisen kulttuurin takana piilee jonkin sortin näkykasvi.
Nuo geoglyfit vaikuttavat kolmiulotteiselta ilmentymältä.
Juuri sellaisia valtavaan mittakaavaan sovitettuja näkyjä,
joita saa aikaan ajahuaskamaisten aineiden nauttiminen.
Heti aluksi nähdään geometrisiä kuvioita.
Tuo sama impulssi on kuvattu toisella ilmaisukeinolla.
Jos Amazonin geoglyfit ovat näkyjen innoittamia,
on kysyttävä, missä muualla tuota inspiraatiota on tunnettu.
Tähän on painava syy.
Missä määrin kummut muistuttavat geometrisiä rakennelmia -
Pohjois-Amerikassa, Ohion osavaltiossa?
Hopewellin seremonialliset kummut -
yhdistetään sivilisaatioon, joka tunnetaan Hopewell-kulttuurina.
Se kukoisti Suurten järvien alueella noin 2 000 vuotta sitten.
Massiivisia ojia ja penkereitä tarkan geometrisesti sommiteltuina.
Amazonin kaivannot pystyisivät vaihtamaan paikkaa -
Ohion vastaavien kanssa ja päinvastoin.
Silti ne ovat nähtävästi erillisten kulttuurien luomia.
Tässä tapauksessa en voi hyväksyä sattumaa selitykseksi.
Tietty keksintö toistuu jatkuvasti huomattavan kaukaisissa sijainneissa.
BRASILIA USA
Silloin on kyse perimätiedosta,
joka ilmenee erilaisten ajanjaksojen saatossa.
Tuo itse keksintö tässä on muinaista, eivätkä välttämättä näkemämme rakennelmat.
Amazonin kaivantojen tutkimukset ovat vasta aluillaan.
Ohion kaivantoja on tutkittu yli vuosisadan ajan.
Tiedämme niiden olevan muutakin kuin kiehtovia geometrisiä muotoja.
Serpent Mound -kumpu kuuluu Ohion kaivantoihin.
Sen tarkat linjat vastaavat päivänseisauksia ja -tasauksia.
Joissain tapauksissa -
ne on rakennettu täsmäämään mutkikkaisiin kuunkiertoihinkin.
Tuo on yksi muinaisen maailman kummallisuuksista.
Taivaankappaleiden liikkeisiin kohdistui hyvin voimakasta mielenkiintoa.
Muinaisamerikkalaiset rakensivat nämä astronomian ihmeet 2 000 vuotta sitten.
Kenties paljon aiemmin.
Niitä esiintyy muissakin Pohjois-Amerikan kummuissa.
Cahokia on tuhat vuotta vanha.
Poverty Point on 3 000 vuotta vanha.
Se on rakennettu toisesta paikasta pohjoiseen.
Lower Jackson Mound on 5 000 vuoden takainen.
Minkähänlainen tähtitiede odottaa löytämistään -
Amazonin hiljattain havaituissa geoglyfeissä?
Amerikkaa on asutettu kymmenien vuosituhansien ajan.
On pidettävä mahdollisena, että heillä oli aikaa -
kehittää kulttuuria ja taivaankappaleiden tuntemusta,
jota ilmaistiin monumenteissa.
Todistaako tämä yksityiskohtainen tähtitiede,
että etsimäni jääkauden kadonnut kansa -
jätti perimäänsä muuallekin Pohjois-Amerikkaan?
Ohiosta 2 100 kilometrin päässä…
New Mexicon luoteiskulma.
Saavuin kylmään autiomaahan.
Sitä täplittävät ylätasangot ja pöytävuoret.
Lounais-USA:n erämaassa -
vallitsevat karut olot ja henkeäsalpaavat maisemat.
Täällä pujottelee muinaiskanjoneita,
joita reunustavat liki pystysuorat hiekkakivikalliot.
Erämaan kolkkoudesta voisi päätellä,
ettei tämä paikka sovellu laajamittaiseen rakentamiseen -
nykyään saati entisaikoina.
Väärin.
Tässä kanjonissa majailee Pohjois-Amerikan tärkeimpiä arkeologisia kohteita.
Kilometrien matkalle on ripoteltu kymmenittäin rakennelmia -
pitkin laaksoa.
On yksittäisiä kammioita.
Sekä valtaisia suurtaloja.
Tämä on Chaco Canyon.
Yli vuosisadan tutkimuksesta huolimatta -
nämä kanjonin muinaisrakennelmat ovat edelleen arvoitus.
Niiden alkuperästä ja tarkoituksesta väitellään yhä kiivaasti.
Kanjonin keskiössä piilee arvoituksen ydin.
Kaikista suurtaloista vaikuttavin.
Paikan nimi on Pueblo Bonito eli "kaunis kaupunki".
Kerroksia on useita.
Tämä on huoneiden ja käytävien labyrintti.
Pyöreät aitaukset ulottuvat puoliksi maan alle.
Paikka vangitsee katseen nykyäänkin, rakentamisen loputtua vuosisatoja sitten.
Pueblo Bonito on valtava rakennusprojekti.
Satoja huoneita on kartoitettu.
Monet niistä on rakennettu salaperäisesti ilman sisään- tai uloskäyntiä.
Arkeologit ovat tehneet huimia löytöjä vuosikymmenien varrella.
Rakennelma on yhä tulkinnanvarainen.
Siitä voimme olla verrattain varmoja,
miltä Pueblo Bonito näytti kukoistuksessaan.
Rakennelma oli valtava puoliympyrä.
Suorat seinät osoittivat kanjonin pohjaa kohti.
Suorakulmaisia rakennuksia oli pinottu kaaressa neljään kerrokseen.
Huoneita oli jopa 800.
Ne kaikki ympäröivät muurin jakamaa aukiota.
Molemmin puolin oli useita pyöreitä ja puoliksi maanalaisia rakennuksia.
Ketkä olivat sen rakentajia?
Miksi he näkivät valtavasti vaivaa häkellyttävän kompleksin eteen?
Nathan Hatfield on viraltaan Chaco Canyonin tulkkauspäällikkö.
Hän on tutkinut rakennelmia liki vuosikymmenen.
Kerro missä seisomme nyt.
Tämä oli Pohjois-Amerikan suurin rakennus -
aina 1800-luvun puoliväliin saakka.
Arkeologit eivät ole saaneet hiiliajoitettua kiviainesta.
Puupylväisiin sovellettiin vuosirenkaisiin perustuvaa ajoituskeinoa.
Näin tunnistettiin rakentamisen vaiheita.
Tätä ei rakennettu hetkessä, vaan parin vuosisadan saatossa.
Mietitään Pueblo Boniton vanhinta osaa.
Millaisista luvuista puhutaan?
Rakennustyö alkoi noin vuonna 850.
Siiskö jKr? -Aivan.
Niin.
Rakennustyöt kestivät ainakin 200 vuotta, ehkä hieman pidempäänkin.
Ennen kuin tänne asettui nykyajan pueblo-heimoja.
850 - 1 150 VUOTTA SITTEN
Kuten hopit, zunit ja acomat.
Pueblo Boniton rakentajia nimitetään pueblo-kansan esi-isiksi.
Tuntemattomista syistä -
he valitsivat Chaco Canyonin kulttuurinsa keskipisteeksi.
Pueblo Bonitosta tuli sitten kulttuurisen keskuksen suurin rakennus.
Tuohon kulttuuriseen keskukseen lukeutui yli kymmenen muuta suurtaloa.
Miksi tämä kaikki pystytettiin tänne Chaco Canyoniin?
Asuiko täällä vakiintunutta väestöä?
Arkeologit eivät ole havainneet todisteita valtavan väestön ruokkimisesta.
Jos suurtaloja ei siis rakennettu ihmisten majoittamiseksi,
niin miksi sitten?
Raunioista on löydetty yli sata rituaalihautausta.
Saviastioita, joissa on säväyttäviä geometrisiä kuvioita.
Sekä aarteita, jotka ovat peräisin jopa tuhansien kilometrien päästä.
KUPARIKELLO MEKSIKO
Huomaamme, että valtavien ponnistusten kautta -
paikasta on pyritty luomaan maailman napa.
Todisteiden myötä on valjennut, että tämä oli pyhiinvaellusten keskus.
Tänne tultiin kaikista suunnista taianomaisuuden houkuttelemana.
Jokin pyhä paikka se on selvästi.
Näin ollen Chacon pyöreät rakennukset käyvät hitusen enemmän järkeen.
Hopit eli muinaispueblojen jälkeläiset kutsuvat niitä kivoiksi.
Mitä kivat sinun nähdäksesi olivat ja ovat edelleenkin?
Kivaa pidetään yleisesti seremoniallisena tilana.
Niissä on yleisiä yhtäläisyyksiä, kuten vaikkapa penkit.
Suuremmissa kivoissa näkee lattiaholveja.
Useimmissa on jonkinlainen tulisija puun polttamista varten.
Nykyisille hopeille sekä puebloille kiva on hengellinen ja poliittinen paikka.
Siellä suoritetaan pyhiä rituaaleja.
Siiskö jatkuva kulttuuriperinne?
Niitä käytetään seremonioihin. -Aivan.
Jo silloisissa seremonioissa nautittiin erityislaatuista tupakkaa.
Utah, Chacosta pohjoiseen.
Arkeologit tutkivat ihmisen tekemää tulisijaa -
ja löysivät hallusinogeenisen coyote-tupakan siemeniä.
Siemenet hiiliajoitettiin 12 300 vuoden päähän.
Täällä nähtävästi käytettiin tupakkaa jo jääkauden aikaan.
Noita hallusinogeenisiä kasveja -
varmaan käytettiin Chacon seremonioissa vielä tuhansien vuosien jälkeen.
Amazonin shamaanit käyttävät ajahuaskaa samoin.
Tuhansien kilometrien välimatka erottaa nämä shamanistiset perinteet toisistaan.
Ovatko ne sellaisen vanhemman uskomuksen perintöä,
joka jätti jälkensä halki Amerikkojen?
Tutkin kivojen arvoitusta lisää.
Suuntaan kanjonin reunalle, Pueblo Bonitosta noin kilometrin etelään.
Kivoista suurimmalle.
Casa Rinconadaan.
Useimmista Chacon kivoista poiketen -
Casa Rinconada seisoo muista rakennuksista erillään.
Madalletun aitauksen sisällä seiniin on pantu t-muotoisia oviaukkoja.
Ne osoittavat lähes tismalleen pohjoiseen ja etelään.
Viivekuvista näkyy, että suoraan oviaukon yllä -
kieppuu yötaivas pohjoisen Polaris-tähden ympärillä.
Casa Rinconadassa on jotain oudon tuttua.
Se muistuttaa Göbekli Tepen jääkautisia paasia -
kaukaisessa Turkissa.
Sielläkin on madallettuja kivamaisia kammioita.
T-muotoiset pilarit on suunnattu tiettyjä taivaankappaleita kohti.
Näitä muinaisrakennuksia erottavat pitkä välimatka ja aikaväli.
Mikä kytkös niillä voisi olla? Spekulointi houkuttaa.
Hopien alkuperämyytissä piilee mahdollinen vihje.
Hopit uskovat, että elämme neljännessä maailmassa.
Jonkinlainen maanalainen valtakunta on tullut esiin kolmesti aikaisemmin.
Hopi-taru kertoo, että ensimmäisten olentojen luomisen jälkeen -
auringon henki käski Hämähäkki-isoäitiä -
opastamaan kehittyvät elämänmuodot kahden ensimmäisen maailman halki.
Kolmannessa maailmassa hän opetti kutomista ja savenvalamista -
sekä erotti hyvän pahasta.
Jotkut ajautuivat pahoille teille.
Tyytymätön auringon henki määräsi hyväsydämiset jatkamaan matkaa.
He nousivat suurta ruokoa pitkin kohti taivaan aukkoa.
Hämähäkki-isoäiti opasti heidät uuteen kotiin.
Heidän jälkeläisensä asuttavat yhä neljättä maailmaa.
Hopit pitävät pyhänä Grand Canyonin epätavallista paikkaa.
He pitävät sitä myytin alkulähteenä.
Sen nimi on Sipapu.
Ketään ei päästetä sen lähelle. Paikka esiintyy laajalti hopikulttuurissa.
Pueblo-kulttuurissa kivan lattiassa oleva reikä tunnetaan sipapuna.
Sitä pidetään paikkana, jonka kautta muinaiset saapuivat tuhoutuneesta -
edellisestä maailmasta nykyiseen maailmaamme.
Tässä kohtaa teen äärimmäiseltä vaikuttavan vertauksen.
Mahtaako koko asia olla sen ajan perua,
jolloin täytyi mennä suojaan maan alle?
Tiedämme sellaisen ajan vallinneen noin 12 800 vuotta sitten -
nuoremman dryasin alussa.
Asiasta väitellään yhä.
Moni tiedemies uskoo, että sen aikaiset -
maanjäristykset ja tulvat aiheutuivat kosmisten kappaleiden osumista.
Tuolloin Maa kulki hajoavan komeetan rippeiden läpi.
Jos vaara oli lähtöisin taivaista ja Maahan putosi jättikomeetan palasia,
maanalaiset rakennelmat käyvät järkeen.
Tuo muinainen kytkös ei ole suoranainen, vaan suulliseen perinteeseen taltioitu.
Oli aika, jona esi-isiemme täytyi nousta maan alta uuteen maailmaan.
Uusi maailma tuli kansoittaa taas mullistuksen jälkeen.
Puhun suoraan.
En epäile, etteikö huikea kiva olisi tuhat vuotta vanha.
Arvelen rakentajien silti ammentaneen -
paljon vanhempaa tietämyksen ja keksintöjen perintöä.
Eräs toinen aate toistuu jatkuvasti Amerikan muinaiskohteissa.
Astronomisen ja geometrisen tiedon tärkeys.
Pueblo Bonito on suunnattu täsmällisesti -
pääilmansuuntien mukaan: pohjoisen, etelän, idän ja lännen.
Rakentajat ymmärsivät paikkansa planeetalla.
Lisäksi päiväntasauksena tapahtuu jotain taianomaista.
Aurinko nousee ja laskee linjassa etelämuurin länsipuoleen nähden.
Ei se ollut mitään sattumaa, vaan tarkoin harkittua.
Tässä miellyttää se, että näemme saman taivaan vielä nykyäänkin.
Aivan. -Linjat säilyivät.
Pitääkö paikkansa, että aiemmin täällä toimittivat virkaa auringon papit?
Papit olivat auringon tarkkailijoita.
He omistautuivat arkkitehtuurille.
Eräiden tehtävä oli tähytä taivaita. -Niin juuri.
Mitä taivaallisia tapahtumia he seurasivat eritoten?
Päivänseisauksia- ja tasauksia, auringonnousua idästä?
Siitä päästään takaisin viljelyyn. -Aivan niin.
Sellaisen kalenterin tunteminen on elintärkeää selviytymiselle.
He pysyivät perillä ajankulusta monumenttien ansiosta.
Uskoakseni siitä syystä heidän viljelyksensä menestyivät.
Tuo on tuttu väittämä.
On silti ongelmallista olettaa, että vaivannäkö rajoittui viljelyyn.
Chaco Canyonista 150 kilometriä pohjoiseen seisoo jykevä hiekkakiviharju.
Sen kaksi huippua tunnetaan nimillä Chimney Rock ja Companion Rock.
Niiden lähellä sijaitsee suurtalo kahden kivan kera.
Kävi ilmi, että koko rakennelma on aseteltu sinne -
varsin tarkasti.
Sen avulla tarkkaillaan kuun liikettä, joka tapahtuu kerran 18,6 vuoteen.
Siis kuun pohjoisinta lakipistettä.
Tuolloin nouseva ja laskeva kuu saavuttaa pohjoisimman kohdan yötaivaalla.
Sitten se näyttää laskevan etelään, ja sykli toistuu.
Kuu nousee Chimney Rockin ja Companion Rockin välissä -
ainoastaan tuohon aikaan.
Tuollaisen tiedon täytyy periytyä sukupolvelta toiselle.
Ei moista voi huomata kerran ja sitten rakentaa jotain sen muistoksi.
Tämä kertoo muinaisesta pyrkimyksestä ympäröivän kosmoksen ymmärtämiseksi.
Tuo kosmos on liikkeiden ja muutosten täyttämä.
Noiden liikkeiden pitkäaikainen tarkkailu kysyy omistautumista,
monesti tuhansien vuosien ajan.
Tutkijat alkoivat etsiä kuun linjauksia Chaco Canyonin rakennuksista.
Löytyi huomattavia esimerkkejä.
Kun kuu saavuttaa eteläisen lakipisteensä talvella -
kerran 18,6 vuodessa,
se nousee linjassa kolmeen kaukaiseen suurtaloon nähden.
Pueblo Bonito on keskellä.
Syklin puolivälissä eli 9,3 vuotta myöhemmin -
kesäinen kuu nousee linjassa suureen rakennukseen nähden -
Pueblo Bonitosta itään ja risteää lounaassa sijaitsevaan rakennukseen.
Sama laskeva kuu loistaa toisen suurtalon poikki,
taas Pueblo Boniton kautta -
ja 27 kilometriä kanjonin taakse jälleen yhteen suurtaloon.
Yksi on varmaa.
Tällä 18,6 vuoden kuunkierrolla ei ole vaikutusta viljelyskasveihin.
Miksi sitten muinaiset pueblot näkivät näin paljon vaivaa -
merkatakseen sen arkkitehtuuriinsa?
Tämä kertoo selvästi, ettei asiaan liity taloudellista tarkoitusta.
Kyseessä oli taivaan ja maan kytköksen juhlistaminen.
Nyttemmin tiedetään, että Chacon rakennukset muodostavat -
maahan laaditun rituaalikalenterin.
Kanjoni on saatettu valita tuohon tarkoitusperään -
Linnunradan maanpäällisenä vastineena.
Yhteyksiä vallitsee kosmoksen, taivaan ja maan välillä.
Se oli tärkeää Chaco-kulttuurille.
Nuo yhteydet eivät rajoitu rakennuskomplekseihin.
Chacon keskiöstä 8 kilometriä kaakkoon.
Nousen kanjonin pohjalta.
Etsin jotain kiehtovaa, mikä koristaa rosoisia seinämiä.
Kiviainekseen kaiverrettuja muinaistaideteoksia.
Nämä ovat kiveen kirjattuja tarinoita.
Kukapa tietää, monenako vuosituhantena näihin on tehty muutoksia ja lisäyksiä?
Ihmishahmot näyttäisivät tanssivan ja soittavan instrumentteja.
Spiraalit ja käärmeet kiemurtelevat seinämillä.
Niissä näkyy myös outoja olentoja ja geometrisiä kuvioita.
Paljolti kuten Amazonin teoksissa, mahdollisesti psykedeelien innoittamina.
Oltiin missä päin ja missä ajassa tahansa,
kun päästään petroglyfeihin ja kalliomaalauksiin,
toistuvat täsmälleen samat kuvat -
kuin ajahuaskan ja muiden psykedeelien vaikutuksen alaisena.
Näkyelementtien lisäksi -
Chacon kiviteokset heijastelevat jälleen keskittymistä tähtitieteeseen.
Tämä kuva on tulkittu pimennykseksi.
Kuun pimentämä aurinko, jonka valokehä loimottaa.
Tämän supernovan tiedetään näkyneen päiväsajan taivaalla -
pueblojen esi-isien aikaan vuonna 1054 jKr.
Miksi luoda moisia kuvia vaikeapääsyiseen paikkaan -
ilman mitään painavaa syytä?
Vaikutin ei nähtävästi ollut taloudellinen, taktinen tai poliittinen.
Määränpään täytyikin olla jokin korkeampi.
Minusta on yhä selvempää, että Chaco Canyon on rituaalipaikka.
Se ei voi olla pahaiset tuhat vuotta vanha.
Sen alkuperä saattaa ulottua jopa viimeiseen jääkauteen.
Kuinka kauas pystymme tietääksesi jäljittämään -
Chaco Canyonin asutuksen?
Olet varmaan kuullut White Sandsin kansallismonumentista.
Ne 23 000 vuotta vanhat jalanjäljet.
Täältä ei ole pitkä matka sinne.
Chaco Canyonissa on ollut ihmisiä todennäköisesti -
jopa 10 000 vuotta ennen kuin rakennustyöt aloitettiin.
Minä uskon niin,
että he tarkkailivat tätä maisemaa ja taivaita sukupolvien ajan -
ennen kuin ryhtyivät rakentamaan.
Chaco Canyoniin on jäänyt jälkiä tähtitieteilijöiden kulttuurista.
He keskittyivät auringon, kuun ja tähtien säännöllisiin kiertoihin -
sekä kosmoksen ylväyteen. Tämä ei ollut mikään päähänpisto.
Samaa ovat harjoittaneet -
aavemaisen samanlaisin symbolein, maalauksin ja sommitteluin -
maailman monet muut muinaiskulttuurit.
Maltan Mnajdra-temppeli on sommiteltu päiväntasausten- ja seisausten mukaiseksi.
Egyptin Karnak-temppeli on kohdistettu talvipäivänseisauksen auringonnousuun.
Kambodžassa Angkor Watin keskitorni on sovitettu täsmällisesti -
päiväntasausten auringonnousuun.
Maailmanlaajuisella arkkitehtuuriprojektilla -
on nähtävästi pyritty toisintamaan taivaiden harmonia.
Monumenttien kautta taivas tuotiin maan päälle.
Kuinka vanhaa perua on tämä näennäisen globaali hanke?
Muinais-Amerikan menestynyt kulttuuri jätti jälkeensä vihjeen.
Se hallitsi eteläistä Meksikoa ja Keski-Amerikkaa.
Mayat.
Mayat ovat minusta mitä kiehtovin muinaismaailman kulttuuri.
Heidän kulttuurinsa on mysteerien ja ristiriitojen täyteinen.
Täällä asuu yhä mayojen jälkeläisiä.
Chiapasin ja Jukatanin niemimaan häikäiseviä maisemia.
Kauan ennen inkoja ja pueblo-kulttuuria…
3 500 VUOTTA SITTEN
Maya-sivilisaatio kukoisti.
Tuo kulttuuri ilmaisi nerouttaan monin tavoin.
Eritoten arkkitehtuurisin saavutuksin.
Ympärillä on tiheää sademetsää.
Tämä on mayojen pyhä valtakunta Palenque.
Palenque on aivan henkeäsalpaava paikka.
Häikäisevässä maya-kaupungissa ovat kaikki klassiset tunnusmerkit.
Pyramideja.
Pallokenttä.
Korkea palatsi.
Sekä kiehtovasti kuvitettuja temppelejä.
Mayat tunnetaan uskomattomasta arkkitehtuurista -
ja hämmästyttävistä pyramidikomplekseista.
Yleensä niissä on portaat. Pyramidit on suunniteltu elegantisti -
ja rakennettu ammattilaisottein.
Se kertoo heti, että kyseessä on kehittynyt kulttuuri.
Maya-asiantuntija Mildred Lucas Garcia on uppoutunut yli vuosikymmeneksi -
Palenquen tutkimiseen.
Milloin työt alkoivat, ja kauanko kaupungissa asuttiin?
Perustat valettiin vuonna 200 eKr, ja kaupunki hylättiin 900-luvulla.
Aivan.
Ihastelen näitä valtavia pyramideja.
Ne on suunniteltu kauniisti.
Asialla oli selvästi taitavaa väkeä.
Heillä täytyi olla jokin suunnitelma jo aluksi.
Miten he onnistuivat? -Tiedämme lähistöllä olleen louhoksia.
Kaupunki päätettiin rakentaa tänne, koska saatavilla oli luonnonvaroja.
Alueella esiintyi kalkkikiveä.
Saatavilla oli vettäkin. Tämä oli kaupungille strateginen sijainti.
Itse rakennusmenetelmä on tosin tuntematon.
Se on yhä mysteeri.
Niin on.
Miksi mayat rakensivat pyramideja?
Pyramideja on paljon Palenquessa.
Pyramidit edustavat mayojen lisäksi muillekin kulttuureille -
pyhiä vuoria.
Palenqueen pystytettiin isoja rakennuksia pyhien vuorten kuvaksi.
Vuorilla oli tärkeä rooli mayojen uskomusjärjestelmässä -
luomakunnan alun symboleina.
Mayojen eeppiseen rakennusprojektiin liittyy jotain muutakin -
varsinkin täällä Palenquessa.
Palenquen rakennukset suunniteltiin osittain -
astronomisten havaintojen mukaan.
Kolme rakennusta tunnetaan ristiryhmänä.
Niitä käytettiin tähtien tarkkailuun.
Aivan.
Ne oli sovitettu täydellisesti kesäpäivänseisaukseen -
ja kevätpäiväntasaukseen.
Koko kompleksin luomiseen osallistui selvästi taitavia tähtitieteilijöitä.
Totta.
Miksi massiiviset rakennukset sovitettiin vaivalloisesti seisauksiin ja tasauksiin?
Yksi asia on selvä näiden uskomattomien sovitusten suhteen.
Jos mielii tietää Palenquen todellisen luonnon,
kaupungin arkkitehtuurin lisäksi on tarkasteltava myös taivaita.
Saavuin aurinkotemppelille merkkipäivän erityisellä hetkellä.
Kevätpäiväntasauksen sarastus.
Tällöin aurinko nousee idästä ja laskee länteen täsmällisesti -
kosmisen harmonian ilmentymänä.
Täällä temppelillä auringonnousu saa aikaan ainutkertaisen spektaakkelin,
jota paikallisyhteisö juhlistaa nykyäänkin.
Kevätpäiväntasaus on tärkeä mayojen hengellisyyden näkökulmasta.
Tämänhetkinen sijaintimme on paikoista tärkein.
Minulla on eturivin paikka.
Tekstitys: Jouni Jussila