FOR TO MILLIONER ÅR SIDEN
For to millioner år siden så vores klode meget anderledes ud.
En sabeltiger. Smilodon.
Et af datidens frygtelige rovdyr.
En kæmpe terrorfugl, to meter høj, står i vejen.
Begge sider er bevæbnet.
Og klar til kamp.
Dette er historien om de store kampe for overlevelse
og de dynastier, der overtog verden.
Dette er livets historie.
LIVET PÅ VORES KLODE
NUTIDEN
Ved man, hvor man skal lede,
kan man stadig finde spor efter livets oprindelse på vores klode.
Det er ikke kun en samling af havrovdyr.
Det er en samling af gamle blodlinjer.
Hajer, levende fossiler,
næsten uændrede i hundreder af millioner år.
Delfiner, pattedyr med brug for luft, hvis forfædre engang vandrede på land.
Hvaler, større end andre dyr, der nogensinde har levet.
Fugle.
De sidste overlevende af dinosaurerne.
Verdens største dynasti.
De er alle rovdyr, de jager alle det samme bytte,
men deres oprindelse er vidt forskellig.
I dag findes mere end ti millioner arter af levende planter og dyr.
Men de udgør kun én procent af alle arter, der nogensinde har eksisteret.
Rejser vi tilbage i tiden,
møder vi mange af de 99 procent, der nu er uddøde.
Vi kan afdække den mest utrolige af alle historier,
historien om livet på vores klode.
KAPITEL 1
LIVETS REGLER
FOR FIRE MILLIARDER ÅR SIDEN
Livet og dets utrolige variation måtte begynde et sted.
Den første gnist dukkede op for fire milliarder år siden.
Måske fandtes de rette betingelser på vores klode.
Rindende vand, energi fra solen
og den perfekte kemi, der dannede basis for liv.
Den nøjagtige proces fortaber sig i tågen.
Men den frembragte en enkelt lille levende celle.
LUCA.
Den sidste fælles forfader.
Alt liv stammer fra den.
Fra denne ydmyge begyndelse
tog det milliarder af år for livet at udvikle virkelig kompleksitet.
FOR 450 MILLIONER ÅR SIDEN
En bedrift, det først opnåede i havene.
De første dyr, der fik overmagten, var enkle livsformer.
Disse hvirvelløse dyr, dyr uden rygrad,
regerede havene i mange millioner år.
Gennem historien har livet ført en uendelig krig.
Et dynasti opstår, kun for at blive besejret af det næste.
Planter var blandt de første, der erobrede landjorden.
De skabte betingelser, der med tiden
gjorde det muligt for de hvirvelløse dyr at følge efter og overtage.
Men de hvirvelløse dyr kunne ikke herske for evigt.
Et nyt dynasti overgik dem.
Et, der også kom fra vandet.
Amfibierne.
Deres nye kropsdesign med fire lemmer og en rygrad
viste sig at være en varig opskrift på succes.
Deres rækkevidde var begrænset af deres bånd til vand.
Men de skabte et andet dynasti uden sådanne begrænsninger.
Krybdyrene.
De kunne udnytte selv de tørreste områder,
og deres afslappede gang bar dem jorden rundt.
For første gang i historien var der en global magt.
Fra disse tidlige krybdyr
opstod det mest ikoniske af alle dynastier.
Dinosaurerne.
De herskede i over 150 millioner år.
En forbløffende varieret gruppe, hvis absolutte herredømme
kun fik en ende på grund af et uheld.
Ud af deres skygger dukkede den sidste store blodlinje frem.
Pattedyrene.
Med tiden ændrede ét af dem vores klode
i hidtil uset grad.
Disse dynastiers storhed og fald i løbet af fire milliarder år
var ikke kun styret af tilfældigheder.
Hele rejsen, fra livets begyndelse til den uendelige variation, vi ser i dag,
har været drevet af visse grundlæggende principper.
Livets regler.
Den første regel er, at den bedst tilpassede altid vinder.
Alle disse sommerfugleæg ligner hinanden.
Men de har hver deres kombination af gener,
der gør dem helt unikke.
Nogle har genetiske kvaliteter, der hjælper dem med at overleve.
Kvaliteter, der overleveres fra generation til generation.
Til sidst bliver én så forskellig fra sine forgængere
at den bliver en helt ny art,
der er bedre tilpasset til sine omgivelser.
Det er evolution.
Men larverne er ikke de eneste, der udvikler sig.
Alt i denne skov kæmper for overlevelse.
Også planterne.
Uhindret ville larverne spise hvert blad.
Men denne plante har udviklet sine egne tilpasninger for at overleve.
Gift i bladene, der dræber alt, der spiser dem.
Det er kemisk krigsførelse.
Så opstår der en ny art larve.
Den kan spise de ellers giftige blade
og de æg, der er lagt på dem.
Som modsvar
tilpasser andre sommerfugle sig og lægger kun æg på planter uden andre æg.
De vil sikre deres unger den bedst mulige start.
Men planterne hævner sig.
De danner vækster på deres blade, der ligner sommerfugleæg.
Det afskrækker hunner fra at lægge æg der.
Desuden producerer de falske æg en sød nektar, der tiltrækker myrer.
De lever af larver.
Den første af livets regler, at den bedst tilpassede vil overleve,
har skabt den enorme mangfoldighed, der findes i dag.
Den næste af livets regler er, at konkurrence driver tilpasning.
FOR TO MILLIONER ÅR SIDEN
Den stærkeste konkurrence kommer fra ens egen slags.
En hanterrorfugl.
Søbredden er hans territorium.
Men han er ikke alene.
En yngre han vil have det bedste sted.
Den ældre kan ikke ignorere truslen.
Den unge nægter at trække sig.
Han vil have sit eget territorium.
De to begynder en rituel opvisning.
De vurderer den andens styrke,
mens de viser deres egen.
Deres koordinerede bevægelser ligner en dans.
Hvem trækker sig først?
Eller angriber?
Uden noget, der adskiller dem, er en kamp uundgåelig.
Men de har selskab.
Smilodons pattedyrslist var en af grundene til, at terrorfuglene uddøde.
Konkurrence, inden for og mellem arter,
har altid drevet evolution.
Men ikke kun dem, der kæmper, er i evig forandring.
Selve slagmarken ændrer sig også,
og det fører til den tredje af livets regler.
Jorden forbliver aldrig stabil længe.
Nogle gange hjælper det livet.
Nogle gange forhindrer det liv.
Gennem historien har vulkaner været en af de største kilder til forandring.
Udbrud, der varer tusindvis af år,
har gentagne gange opslugt store dele af vores klode.
De har pumpet gasser ud i atmosfæren, ændret klimaet og i værste fald
forårsaget global masseudryddelse.
Verden har sjældent været stabil.
Til tider har ilden hersket.
Til tider har isen hersket.
Vores foranderlige klode har skabt utallige udfordringer for liv.
Giftige have.
Vidtstrakte ødemarker.
Og perioder med næsten endeløs regn.
På fire forskellige tidspunkter
har kloden næsten ødelagt livet på den.
Hver gang gik mere end tre fjerdedele af alle arter
tabt i masseudryddelse.
Vores klode kan være brutal.
FOR 76 MILLIONER ÅR SIDEN
Men der var én periode,
hvor Jorden var stabil i 100 millioner år.
En periode, der tillod en gruppe at blive det mægtigste af alle dynastier.
Det var dinosaurernes tid.
Den rolige periode gjorde det muligt for dinosaurerne at formere sig.
Dette er maiasauraer,
blide planteædere, der lever i flokke på mange tusinde.
Denne massive forsamling giver sikkerhed.
Ikke kun for de voksne.
Denne forsigtige hun vil gerne tilbage til sin rede.
Maiasaura betyder "god mor."
Ligesom de andre hunner har hun lavet sin rede i en enorm koloni.
For at nå den,
må hun forbi de andre beskyttende mødre, der også vil passe på deres unger.
I sit forsøg på at undvige én hun, kommer hun for tæt på en anden.
Endelig når hun sin egen rede.
Hun fodrer sine unger på en meget fugleagtig måde.
Hun beskytter dem i reden i mange måneder,
indtil de er store nok til at slutte sig til flokken.
Men kloden skabte ikke kun grundlag for mange dinosaurer,
dens stabilitet skabte også grundlag for mange forskellige slags dinosaurer.
Triceratops er meget anderledes end den forsvarsløse maiasaura.
Med en vægt på fem ton og tre horn er hun stærkt pansret.
Hun er tilpasset til en verden, hvor det bedste forsvar er et angreb.
Da ynglesæsonen er forestående, skal hun være i topform.
Hun må finde den bedste mad, hvor hun kan.
Men hendes søgen har ført hende væk fra flokken.
Hun er nu tættere på skovkanten.
Hun er forståeligt nok nervøs.
Triceratops er ikke de eneste kæmper i skoven.
Tyrannosaurus rex.
Det ultimative rovdyr.
Hun har sine to unger med.
De to søskende er hurtigere end deres mor.
De arbejder som et hold.
Triceratops kan holde stand mod ungerne, men ikke moren.
Kun flokken kan redde hende.
De danner en forsvarsmur.
Selv verdens største rovdyr ved, hvornår hun bliver slået.
I modsætning til den unge han.
FOR 66,04 MILLIONER ÅR SIDEN
Dinosaurer herskede måske stadig i dag, hvis forholdene på Jorden var de samme.
Men alt skulle ændre sig, og på bare én dag.
En asteroide på størrelse med Mount Everest,
der bevægede sig 20 gange hurtigere end en kugle,
smadrede ind i jordkloden.
Den sprængte et hul, 20 kilometer dybt og 180 kilometer bredt,
og startede en altødelæggende række begivenheder.
Den rigtige morder kom fra det enorme krater.
En hundreder af kilometer tyk mur af aske og støv,
der omsluttede kloden.
Skyen blokerede sollyset,
hvilket blev slutningen på livet for dinosaurerne…
…og tre fjerdedele af livet på Jorden.
Tilintetgørelsen var verdensomspændende.
Det var verdens femte masseudryddelse.
Men der var overlevende.
Overlevende, der dannede grundlag for alle arter, der findes i dag.
Fuglene var de eneste overlevende dinosaurer.
I dag tæller de mere end 10.000 arter.
De findes på alle levesteder på Jorden.
Men fuglene havde ikke kloden for sig selv.
Et andet stort dynasti rejste sig også fra asken.
Pattedyrene.
I dinosaurernes tid var de blot en fodnote i historien.
Uden asteroideangrebet
havde ingen af disse overlevende haft mulighed for at herske.
Fra masseudryddelsens katastrofe opstod denne nye skare af liv
i al sin vidunderlige variation.
De var perfekt tilpasset til livets udfordringer.
Kampen for at beskytte og opfostre sine unger,
at finde mad og at yngle.
Rollebesætningen har ændret sig,
men essensen er den samme.
Vand og energi fra solen danner stadig basis for liv,
som de har gjort i milliarder af år.
Selv i dag gælder livets regler stadig.
Kun de bedst tilpassede overlever.
Evolution er drevet af konkurrence.
En klode i hastig forandring skaber kaos.
Disse livets regler bestemmer, hvordan dynastier vil opstå,
og hvordan de vil falde.
Hver eneste ting, der er i live i dag,
kan spore sin arv fire milliarder år tilbage.
De havde alle odds imod sig.
Nioghalvfems procent af alle arter, der nogensinde har eksisteret,
er nu uddøde.
Livet i dag består af den ene procent, der klarede det.
Denne serie vil udforske de vigtigste milepæle i livets historie.
Da pattedyr etablerede sig som en global magt.
Da fuglenes forfædre først indtog himlen.
Udviklingen af hårdskallede æg,
der førte til de mægtige dinosaurers opståen.
Selv det øjeblik, hvor dyrene først kom op af vandet.
I næste kapitel går vi tilbage til livets oprindelse i havet
og de allerførste kampe for overlevelse
på vores utrolige klode.
Tekster af: Maiken Waldorff