PRIJE DVA MILIJUNA GODINA
Prije dva milijuna godina naš je planet bio mnogo drugačiji.
Sabljozuba mačka Smilodon.
Zastrašujući grabežljivac svojega doba.
Na putu mu stoji divovska teror ptica visoka dva metra.
Obje su strane naoružane…
i spremne za borbu.
Ovo je priča o velikim bitkama za opstanak
i dinastijama koje će zavladati svijetom.
Ovo je priča o životu.
ŽIVOT NA NAŠEM PLANETU
SADAŠNJOST
Ako znate gdje tražiti,
još možete pronaći tragove podrijetla života na našem planetu.
Ovo nije samo okupljanje morskih grabežljivaca.
To je spajanje drevnih krvnih linija.
Morski psi, živi fosili,
gotovo nepromijenjeni stotinama milijuna godina.
Dupini, sisavci koji udišu zrak,
čiji su preci nekoć lutali kopnom.
Kitovi veći od svih životinja koje su ikad živjele.
Ptice,
posljednji nasljednici dinosaura…
najveća dinastija na svijetu.
Svi su grabežljivci.
Svi love isti plijen.
No svi su posve različitog podrijetla.
Danas živi više od deset milijuna vrsta biljaka i životinja.
Međutim, to je samo 1 % svih vrsta koje su ikad postojale.
Putovanjem u prošlost
upoznat ćemo mnoge od 99 % vrsta koje su izumrle.
Otkrit ćemo najneobičniju priču od svih,
priču o životu na našem planetu.
PRVO POGLAVLJE
PRAVILA ŽIVOTA
PRIJE ČETIRI MILIJARDE GODINA
Život u svojoj nevjerojatnoj raznolikosti morao je početi negdje.
Prva iskra pojavila se prije četiri milijarde godina.
Možda jedinstven po tome, naš je planet imao savršene uvjete.
Tekuću vodu,
Sunčevu energiju
i savršenu kemiju za začetak života.
Promjene do kojih je došlo izgubile su se u magli vremena.
No tako je stvorena jedna sićušna živa stanica.
LUCA,
posljednji univerzalni zajednički predak…
od kojega potječe sav život.
Od tih skromnih početaka
trebale su milijarde godina da se razvije uistinu kompleksan život.
PRIJE 450 MILIJUNA GODINA
To je prvi put postignuto u oceanima.
Prve životinje koje su stekle nadmoć
bile su jednostavni oblici života.
Invertebrata,
odnosno beskralježnjaci,
vladali su morima milijunima godina.
Kroz cijelu povijest trajao je beskrajni rat života.
Jedna bi se dinastija uzdigla,
a već bi je sljedeća porazila.
Biljke su među prvima osvojile kopno…
s vremenom stvorivši preduvjete
za beskralježnjake koji su uslijedili,
a zatim prevladali.
Beskralježnjaci nisu mogli vječno vladati.
Nova ih je dinastija nadmašila.
I ona je došla iz vode.
Vodozemci…
jedinstvene tjelesne građe, s četiri uda i kralježnicom,
što će se pokazati trajnim modelom uspjeha.
Doseg im je bio ograničen zbog povezanosti s vodom.
No izrodili su drugu dinastiju bez takvih ograničenja.
Gmazove.
Sposobni iskorištavati čak i najsuša područja,
gmižući su se kretali po cijelom svijetu.
Prvi put u povijesti pojavila se globalna sila.
Od tih ranih gmazova
nastala je najpoznatija dinastija.
Dinosauri.
Vladali su više od 150 milijuna godina.
Skupina zapanjujuće različitosti,
čija je apsolutna premoć
prekinuta samo zbog iznimno loše sreće.
Iz njihove sjene
uzdigla se posljednja velika krvna linija.
Sisavci.
Jedan od njih promijenit će naš planet
kao nitko prije.
Uspon i pad tih dinastija
tijekom četiri milijarde godina
nije bio puka slučajnost.
Cijelo to putovanje,
od začetka života do beskrajne raznolikost današnjice,
potaknuli su određeni temeljni principi.
Pravila života.
Prvo pravilo kaže da najprilagođeniji uvijek pobjeđuju.
Sva ova jaja leptira izgledaju jednako.
No svako od njih sadrži različitu kombinaciju gena
koja baš njega čini posve jedinstvenim.
Neka od njih imaju genske karakteristike koje će im pomoći da prežive.
Te karakteristike prenosit će se s generacije na generaciju…
i u konačnici
jedno od njih bit će toliko različito od svojih predaka
i postat će posve nova vrsta…
bolje prilagođena okolišu.
To je evolucija.
Gusjenice nisu jedine koje su evoluirale.
Sve u ovoj šumi bori se za opstanak…
uključujući biljke.
Neobuzdane, gusjenice bi ih ogoljele.
No ova biljka razvila je svoje vlastite prilagodbe da preživi.
Otrov u njezinu lišću
može ubiti sve što ga nagriza.
To je kemijski rat.
Zatim se razvila nova vrsta gusjenice…
koja je mogla jesti otrovno lišće,
kao i jajašca na njemu.
Posljedično,
drugi leptiri počeli su polagati jaja samo na biljkama
na kojima ih nije bilo…
pobrinuvši se da njihovi mladunci imaju najbolji mogući početak.
No biljke su uzvratile…
stvorivši izrasline na lišću
koje su oponašale jaja leptira…
tako odvrativši sve ženke od polaganja jaja na njima.
Osim toga, lažna jaja stvarala su slatki nektar koji je privlačio mrave…
koji su se hranili gusjenicama.
Prvo pravilo života da će najprilagođeniji pobijediti
dovelo je do goleme raznolikosti koja postoji danas.
Drugo pravilo života:
suparništvo potiče prilagodbu.
PRIJE DVA MILIJUNA GODINA
Najveće je suparništvo unutar iste vrste.
Mužjak teror ptice.
Njegov je teritorij obala jezera.
Međutim, nije sam.
Mlađi mužjak želi najbolje mjesto.
Stariji ne može ignorirati prijetnju.
Mladac odbija uzmaknuti.
Treba mu vlastiti teritorij.
Njih dvojica počinju s obrednim nadmetanjem.
Procjenjuju snagu protivnika…
i razmeću se vlastitom snagom.
Njihovi usklađeni pokreti
formalni su poput plesa.
Tko će prvi popustiti?
Ili napasti?
Ništa ih ne razdvaja. Sukob je neizbježan.
No imaju društvo.
Smilodonova lukavost sisavca
jedan je od razloga zašto su teror ptice izumrle.
Suparništvo unutar vrsta i između njih
oduvijek je poticalo evoluciju.
No ne mijenjaju se neprestano samo oni koji se sukobljavaju.
Mijenja se i bojište,
što dovodi do trećeg pravila života:
Zemlja nikad ne ostaje dugo stabilna.
Ponekad to pomaže životu.
Ponekad ga ometa.
Vulkani su kroz povijest bili jedni od važnijih uzročnika promjena.
Erupcije koje su trajale tisućama godina
često bi progutale goleme dijelove našeg planeta.
Izbacivale su plinove u atmosferu
i mijenjale klimu.
Što je najgore,
uzrokovale su globalno masovno izumiranje.
Svijet je rijetko bio stabilan.
Katkad je bio carstvo vatre.
Katkad je bio carstvo leda.
Naš promjenjivi planet stvorio je mnoge izazove životu.
Od otrovnih mora…
do globalnih pustara…
i razdoblja gotovo neprestane kiše.
U četiri navrata
planet je doveo život do samog ruba postojanja.
Svaki put više od tri četvrtine svih vrsta
izgubljene su u masovnim izumiranjima.
Naš planet može biti brutalan.
PRIJE 76 MILIJUNA GODINA
Ipak, u jednom razdoblju
Zemlja je bila stabilna sto milijuna godina.
To je razdoblje omogućilo jednoj skupini da postane najmoćnija dinastija.
Bilo je to doba dinosaura.
Dugotrajni mir pomogao je dinosaurima da se razmnože u velikom broju.
Ovo su Maiasaura,
nježni biljojedi čija krda broje tisuće jedinki.
Masovno okupljanje osigurava sigurnost,
ali ne samo odraslima.
Ova oprezna ženka
želi se vratiti u svoje gnijezdo.
Maiasaura znači „dobra majka”.
Kao i ostale ženke,
napravila je gnijezdo u golemoj koloniji.
Da dođe do njega,
mora se probiti kroz zaštitničke majke
spremne zaštititi mladunčad.
Izbjegavši jednu nasilnicu,
zalutala je preblizu drugoj.
Konačno je došla do svog gnijezda.
Hrani mladunčad poput ptice.
Štitit će ih u gnijezdu mjesecima,
dok ne narastu dovoljno da se pridruže ostatku krda.
Ipak, planet nije podržavao samo velike brojeve dinosaura.
Njegova je stabilnost podržavala i dinosaure svih oblika i veličina.
Ženka Triceratopsa jako se razlikuje od zaštitnički nastrojene Maiasaure.
Teška pet tona i s čak tri roga,
teško je oklopljena.
Prilagođena je svijetu u kojem je napad najbolja obrana.
Približava se sezona razmnožavanja, pa mora biti u savršenoj formi.
To znači da mora pronaći najbolju hranu gdje god može.
No potraga je odvodi daleko od krda…
i bliže rubu šume.
S razlogom je nervozna.
Triceratopsi nisu jedini divovi u ovoj šumi.
Tyrannosaurus rex.
Najveći grabežljivac.
Sa ženkom su dva mlada.
Mladunčad je brža od majke.
Napreduju kao tim.
Ženka Triceratopsa može odbiti mladunčad,
ali ne i odraslu ženku.
Samo je zaštita krda može spasiti.
Napravili su obrambeni zid.
Čak i najveći grabežljivac na svijetu zna kad je poražen.
Za razliku od mladog mužjaka.
PRIJE 66,04 MILIJUNA GODINA
Dinosauri bi možda još vladali danas
da su uvjeti na Zemlji ostali isti.
Međutim, sve se promijenilo
u samo jednom danu.
Asteroid veličine Mount Everesta
brzinom 20 puta većom od brzine metka
zabio se u planet.
Napravio je rupu duboku 20 km i široku 180 km…
pokrenuvši po Zemlju razoran niz događaja.
Uzdigavši se iz golemog kratera, pojavio se pravi ubojica.
Zid od pepela i krhotina debeo stotine kilometara…
obavio je cijeli svijet.
Oblak je zaklonio Sunčevu svjetlost
i doveo do smrti gotovo svih dinosaura…
i tri četvrtine života na Zemlji.
Uništenje je bilo globalno.
Bilo je to peto masovno izumiranje.
No bilo je preživjelih.
Ti preživjeli tvorit će temelj svih vrsta koje danas postoje.
Ptice su bile jedini preostali dinosauri.
Danas broje više od 10 000 vrsta.
Nastanjuju sva staništa na Zemlji.
No planet nije pripadao samo pticama.
Još jedna velika dinastija također se uzdigla iz pepela.
Sisavci.
Pod dinosaurima bili su samo fusnota u povijesti.
Bez udara asteroida
nitko od tih preživjelih ne bi dobio priliku vladati.
Iz kataklizme masovnog izumiranja
nastalo je novo mnoštvo živih bića
u svojoj predivnoj raznolikosti…
savršeno prilagođeno izazovima života.
U borbi za zaštitu i podizanje mladunčadi…
pronalaženju hrane
i razmnožavanju.
Vrste su se možda promijenile…
ali osnove su ostale iste.
Voda i Sunčeva energija i dalje su podržavale život,
baš kao i milijardama godina prije.
Pravila života vrijede čak i danas.
Pobijedit će samo najprilagođeniji.
Suparništvo potiče evoluciju.
A planet koji se brzo mijenja stvara kaos.
Pravila života određuju kako se dinastije uspinju
i kako propadaju.
Sve što danas živi
može pratiti svoje nasljeđe četiri milijarde godina unatrag.
Unatoč jako slabim izgledima.
Devedeset devet posto vrsta koje su ikad postojale
sad su izumrle.
Danas život čini 1 % onih koji su uspjeli.
Istražit ćemo najvažnije prekretnice
u povijesti života.
Od vremena kad su sisavci postali globalna sila…
preko predaka ptica koji su se prvi vinuli u zrak…
do razvoja jaja tvrde ljuske
koja su dovela do uspona moćnih dinosaura.
Istražit ćemo i trenutak kad su životinje prvi put izašle iz vode.
U sljedećem poglavlju vratit ćemo se podrijetlu života u moru…
i prvim borbama za opstanak…
na našem nevjerojatnom planetu.
Prijevod titlova: Andrea Šimunić