TO MILLIONER ÅR TILBAKE
For to millioner år siden var vår planet veldig annerledes.
En sabeltannkatt, Smilodon.
Et fryktinngytende rovdyr.
I veien står en enorm terrorfugl, to meter høy.
Begge parter har våpen…
…og er klare for kamp.
Dette er historien om kampen for å overleve,
og dynastiene som dominerte verden.
Dette er livets historie.
LIVET PÅ PLANETEN VÅR
NÅTID
Om du vet hvor du skal lete,
kan du fortsatt finne spor etter livets opphav på vår planet.
Dette er ikke bare en ansamling av havlevende rovdyr.
Det er et møte mellom urgamle slekter.
Haier er levende fossiler,
nærmest uforandret gjennom flere hundre millioner år.
Delfiner, pustende pattedyr
med forfedre som gikk på landjorden.
Hvaler er de største dyrene som noen gang har levd.
Fugler.
De siste gjenlevende dinosaurene.
Verdens største dynasti.
Alle er rovdyr,
og på jakt etter det samme byttet.
Men alle har helt ulike opphav.
Det fins mer enn ti millioner plante- og dyrearter i vår tid.
Likevel utgjør det én prosent av artene som har eksistert.
På reisen tilbake i tid
møter vi mange fra de 99 prosentene som har dødd ut.
For å avdekke den mest utrolige historien av alle,
historien om livet på planeten vår.
KAPITTEL 1
LIVETS REGLER
FIRE MILLIARDER ÅR TILBAKE
Livet, og dets utrolige mangfold, må ha begynt et sted.
Den første gnisten dukket opp for fire milliarder år siden.
Kanskje er vår planet den eneste med de riktige forholdene.
Flytende vann,
energi fra solen,
og den perfekte kjemien for at liv skal kunne oppstå.
Selve prosessen er skjult bak tidens slør.
Men det som oppstod var en ørliten, levende enkeltcelle.
LUCA, den siste felles stamart.
Derfra har alt liv sitt opphav.
Fra slike små utspring
tok det milliarder av år før livet ble mer komplekst.
450 MILLIONER ÅR TILBAKE
Det skjedde først i havet.
De første dyrene som ble rådende
var enkle livsformer.
Slike virvelløse dyr,
dyr uten ryggrad,
hersket i havet i mange millioner år.
I all tid har livet utkjempet en ustanselig krig.
Ett dynasti oppstår,
for så å bli beseiret av det neste.
Planter var blant de første som inntok landjorden.
Det skapte forhold som etter hvert
lot de virvelløse dyrene følge etter,
og ta over.
Men virvelløse dyr kunne ikke herske for alltid.
Et nytt dynasti ville ta over.
Et som også kom fra vannet.
Amfibiene.
Deres nye kroppsform, fire lemmer og en ryggrad,
ble en varig formel for suksess.
Utstrekningen var innskrenket av behovet for vann.
Men de skapte et nytt dynasti, uten slike begrensninger.
Reptilene.
De kunne leve i selv knusktørre områder,
og med bred benstilling gikk de verden over.
For første gang i historien fantes det en verdensmakt.
Fra de tidlige reptilene
oppstod det mest ikoniske dynastiet av alle.
Dinosaurene.
De regjerte i over 150 millioner år.
En gruppe med utrolig artsrikhet, og deres ubestridte hersketid
ble avsluttet av fatal uflaks.
Ut fra deres skygge
steg den neste store blodlinjen.
Pattedyrene.
Et av dem ville etter hvert forandre planeten vår
på unikt vis.
Disse dynastienes vekst og fall gjennom fire milliarder år
har ikke bare vært tilfeldig.
Hele reisen,
fra livets tilblivelse til den uendelige artsrikheten vi har nå,
ble drevet frem av visse grunnleggende prinsipper.
Livets regler.
Den første regelen er at den best tilpassede vil alltid klare seg.
Alle disse sommerfugl-eggene ser identiske ut.
Men alle har en ulik kombinasjon av gener
som gjør hvert enkelt helt unikt.
Noen har genetiske egenskaper som hjelper dem å overleve.
Egenskaper som går i arv gjennom generasjoner.
Og til slutt
blir én så ulik sine forgjengere
at det blir en helt ny art.
En som er bedre tilpasset omgivelsene.
Dette kalles evolusjon.
Men larvene er ikke de eneste som utvikler seg.
Alt i denne skogen kjemper for å overleve.
Inkludert plantene.
Stanses de ikke, spiser larvene alt sammen.
Men denne planten har også utviklet seg for å overleve.
Bladene er giftige,
og kan drepe alt som spiser dem.
Kjemisk krigføring.
Så vokser en ny larve-art frem.
De kan spise bladene som er giftige for andre,
samt alle egg som er lagt der.
Som motsvar
tilpasser andre sommerfugler seg til å legge egg på planter
som er fri for egg.
Da får deres avkom best mulig start på livet.
Men plantene tar igjen.
De danner utvekster på bladene
som ser ut som sommerfugl-egg.
Da vil ingen hunner legge egg der.
I tillegg lager de falske eggene søt nektar, som tiltrekker maur.
De spiser larver.
Livets første regel, at de best tilpassede klarer seg,
har skapt den enorme artsrikheten som finnes i dag.
Livets neste regel
er at konkurranse skaper tilpasninger.
TO MILLIONER ÅR TILBAKE
Den sterkeste konkurransen får man av sine egne.
En terrorfugl-hann.
Hans revir er strandbredden.
Men han er ikke alene.
En yngre hann vil ta over området.
Trusselen kan ikke ignoreres.
Nykommeren nekter å gi seg.
Han trenger sitt eget revir.
De begynner en rituell oppvisning.
De vurderer hverandres styrke.
Og viser frem sin egen.
De koordinerte bevegelsene er formelle som en dans.
Hvem trekker seg først?
Eller angriper?
Om ingen har overtaket er en slåsskamp uunngåelig.
Men de har selskap.
Smilodonens pattedyr-aktige list
er en av grunnene til at terrorfuglen døde ut.
Konkurranse, både internt og mellom arter,
har alltid drevet evolusjon frem.
Men det er ikke bare de stridende som stadig er i endring.
Slagmarken endres også,
som fører til livets tredje regel.
Jorden forblir aldri stabil lenge.
Noen ganger får livet hjelp av det, andre ganger hindres det.
Gjennom historien har vulkaner vært en stor kilde til endringer.
Utbrudd som varer i tusenvis av år
har flere ganger rammet store deler av planeten.
Gasser pumpes ut i atmosfæren, som endrer klimaet, og i verste fall
forårsaker global masseutslettelse.
Kloden er sjelden stabil.
Iblant er det en verden av ild.
Iblant av is.
Vår ustadige planet har skapt mange utfordringer for livet.
Fra giftige hav…
…til globale ørkener.
Og perioder av nærmest ustanselig regn.
Fire forskjellige ganger
har planeten drevet livet til nær utslettelse.
Hver gang har over tre fjerdedeler av alle arter
gått tapt i masseutryddelser.
Planeten vår kan være brutal.
76 MILLIONER ÅR TILBAKE
Men det fantes en periode
da jorden var stabil i 100 millioner år.
En periode som lot én gruppe bli det mektigste av alle dynastier.
Dette var dinosaurenes tidsalder.
Langvarig stabilitet lot dinosaurene bli enormt tallrike.
Dette er Maiasaura,
milde planteetere som danner flokker på flere tusen.
Den store ansamlingen gir trygghet,
og ikke bare for de voksne.
Denne varsomme hunnen
vil tilbake til reiret sitt.
Maiasaura betyr "god mor".
Som de andre hunnene har hun reiret sitt i en enorm koloni.
For å komme dit
må hun løpe spissrotgang mellom beskyttende mødre
som vil beskytte sine unger.
For å unngå en angriper
kommer hun for nær den neste.
Endelig er hun fremme ved sitt eget reir.
Hun mater ungene på veldig fugleaktig vis.
Hun vokter dem i reiret i flere måneder,
til de er store nok til å slutte seg til flokken.
Men planeten ga ikke bare rom for et stort antall dinosaurer.
Stabiliteten ga rom for dinosaurer i alle former og størrelser.
Triceratops er veldig ulik den forsvarsløse Maiasaura.
Med en vekt på fem tonn og rustet med tre horn
er hun godt pansret.
Tilpasset en verden hvor angrep er den beste form for forsvar.
Paringstiden nærmer seg, og hun må være i toppform.
Da må hun finne den beste maten hvor den er tilgjengelig.
Men letingen har ført henne vekk fra flokken…
…og nærmere skogkanten.
Hun gjør rett i å være nervøs.
Triceratops er ikke de eneste kjempene i skogen.
Tyrannosaurus rex.
Det ultimate rovdyret.
Hun har med seg to unger.
Søsknene er raskere enn moren.
De jobber i lag.
Triceratopsen kan forsvare seg mot ungene,
men ikke den voksne.
Kun beskyttelse fra flokken kan redde henne.
De danner en forsvarsmur.
Selv verdens fremste rovdyr vet når hun er beseiret.
Men ikke den unge hannen.
66,04 MILLIONER ÅR TILBAKE
Dinosaurer kunne ha hersket enda om forholdene på jorden hadde holdt seg.
Men alt ble endret på kun én dag.
En asteroide like stor som Mount Everest,
som bevegde seg 20 ganger raskere enn en kule,
slo inn i planeten.
Krateret ble 20 km dypt og 180 km bredt.
Det utløste en global kjedereaksjon.
Ut av det enorme krateret kom den virkelige trusselen.
En vegg av aske og nedfall flere hundre kilometer tykk
la seg over kloden.
Skyen sperret for sollyset,
som førte til at nesten alle dinosaurer døde.
Samt tre fjerdedeler av alt liv på jorden.
Utslettelsen var global.
Det var verdens femte masseutryddelse.
Men noen overlevde.
Overlevende som dannet grunnlaget for alle artene som lever i dag.
Fuglene var de eneste gjenlevende dinosaurene.
I dag fins det mer enn 10 000 arter,
i alle verdens leveområder.
Men fuglene fikk ikke ha planeten for seg selv.
Et annet stort dynasti steg også opp av asken.
Pattedyrene.
I dinosaurenes tid var de bare en fotnote i historien.
Uten treffet fra asteroiden
ville ingen av de overlevende hatt mulighet til å regjere.
Ut av ødeleggelsene fra masseutryddelsen
oppstod et nytt artsmangfold,
med all sin praktfulle artsrikhet.
Alle er perfekt tilpasset livets utfordringer.
Kampen for å beskytte og oppfostre avkommet…
…å finne mat, og forplante seg.
Rollebesetningen har endret seg…
…men nødvendighetene er de samme.
Vann og energi fra solen gir fortsatt mulighet for liv,
som de har gjort i milliarder av år.
Selv i dag er livets regler gjeldende.
Bare de best tilpassede vil lykkes.
Konkurranse skaper utvikling.
Og en planet i rask endring skaper kaos.
Livets regler avgjør hvordan dynastier stiger frem,
og hvordan de kollapser.
Alt som er i live i dag
kan spore sine aner fire milliarder år tilbake.
Til tross for skyhøy odds.
99 prosent av alle arter som har eksistert
er nå utdødd.
Livet består i dag av den ene prosenten som klarte seg.
Denne serien skal utforske de viktigste milepælene
i livets historie.
Fra da pattedyrene etablerte seg som en global makt…
…til fuglenes forfedre, som først lærte å fly…
…til utviklingen av harde eggskall,
som førte til fremveksten av de mektige dinosaurene.
Til og med øyeblikket da dyrene først klatret opp fra vannet.
I neste kapittel går vi tilbake til livets opprinnelse i havet…
…og de første kampene for å overleve…
…på vår makeløse planet.
Tekst: Kristian Vilnes Opdahl