252 Millió évvel ezelőtt
Földünk haldoklott.
A történelem legnagyobb kihalási eseménye letarolta a bolygót.
Halálos csend honolt.
Ám ez azon kevesek története…
…Akik túlélték.
ÉLET A BOLYGÓNKON
IV. FEJEZET
HIDEG VÉRREL
252 MILLIÓ ÉVVEL EZELŐTT
Kezdetét vette a Triász időszak.
A tüzes folyók lassan visszahúzódtak.
Nyomukban a hűlő láva egy fél Amerikányi területet borított be…
…Helyenként akár három kilométer mélyen.
A vulkanikus gázok nyomán megemelkedett az átlaghőmérséklet.
Az erdők s a zátonyok
Mind elpusztultak.
Több számillió évnyi evolúció eredménye
Mind odalett.
Mégis, itt, a kiégett táj romjai közt is akad
Új lehetőség.
Mert van egy életforma, amely a holt szerves anyagból építkezik.
A gomba.
Ebben az apokaliptikus temetőben
A gombák elemükbe kerültek.
S pár ezer év leforgása alatt…
…Ezek az egyszerű szervezetek domináns életformává váltak
Világszerte.
Ám a permi kihalás nem minden túlélője élősködött a többiek
maradványain.
Az egyik primitív élőlény most egyszerre világhódító útra indulhatott.
A Lystrosaurus.
Az emlősök egyik távoli őse.
Ez a különös, disznó méretű teremtmény addig föld alatti üregekben és
barlangokban húzta meg magát.
Ennek köszönhette megmenekülését is a nagy kihalás alatt.
Az egykor lenézett jószágok most az Armageddon kevés túlélői közt találták
magukat.
A növényzet nagy része is kipusztult, így az élelemszerzés nem volt könnyű feladat.
A kitartó Lystrosaurus azonban nagy távolságokat is képes volt megtenni.
Állandóan mozgásban voltak gyökerek, gumók és újra kiserkent növényi foltok
után kutatva.
Ám nem ők voltak az állatok egyetlen túlélői.
Az ezerszínű élet
Újra utat tört.
A Lystrosaurus alkalmazkodó képessége végül fantasztikus távlatokat nyitott meg
előtte.
A gigantikus vulkánkitörések előtt a tápláléklánc alján vegetáló lények most
vetélytársak és nagytestű ragadozók hiányában…
…A Föld örököseivé léptek elő.
A tömeges pusztulást követő években ők adták a szárazföldi gerincesek mintegy
háromnegyedét.
Ezzel egyedülállóak a történelemben.
Ám az ő uralmuk sem tartott sokáig. A nagy kihalás egy másik túlélője is
gyarapodásnak indult, méghozzá a Föld megváltozott struktúrájának köszönhetően.
A kontinensek évek tízmillióin át közeledtek egymás felé
S így a bolygó egyik oldalán egy hatalmas óceán jött létre
Míg a másikon egyetlen óriási szárazföld.
A Pangea szuperkontinens.
Az előző időszakban keződött kiszáradás
Mostanra perzselő hőséggel párosult.
A hőmérséklet a 60 fokot is elérte.
A földrész belsejében homokviharok dúltak.
A dűnék kilométeres magasságúra tornyosultak.
Lassan létrejött a bolygó történetének legnagyobb és legkietlenebb sivataga.
Ám e sivár és élettelen vidék peremén a túlélők egy másik csoportja is
terjeszkedni kezdett.
S napjainkban is ők a sivatag urai.
Ez a dél-amerikai Atacama-sivatag.
A Triász időszak óta homok borítja.
Egyes részein éveken át egy csepp eső sem esik.
Egyes állatok mégis itt érzik jól magukat.
A gyíkok.
Ezek a hüllők tökéletesen alkalmazkodtak a száraz környezethez.
Kemény, pikkelyes bőrük nem szikkad ki a tűző napon.
Sőt, energiát is a napból nyernek.
Hideg vérüket felmelegítve így képesek a gyors mozgásra.
De még a sivatagi hüllők is megszomjaznak néha.
Víz szivárog elő a földből.
Ám e sekély tócsák olyan sósak, akár a Holt-tenger vize.
Beleinni is felér egy halálos ítélettel.
A gyíkok egy váratlan forrásból jutnak mégis vízhez: egy olyan állat által,
amelynek ősei maguk is átvészelték az Armageddont.
A tömeges kihalás a rovarokat is megtizedelte ám akadtak túlélők.
Ezek a vízilegyek a sós vízre specializálódtak. Kivonják a sót a vízből
s így aztán tökéletes repülő vizespalackként szolgálnak a gyíkoknak.
Már csak el kell kapni őket.
Végre.
Ám mire sikerül elkapnia a fonalat hirtelen új gondja támad.
A jó légyfogó területek mindig népszerűek.
És a helyiek nem szeretnek osztozkodni.
Patthelyzet. Ám a csatatér is valaki területe…
A szomjas gyík megragadja az alkalmat
És kihasználja a pillanatot.
Legyen mégoly rövid is.
A sivatag nomádjaiként a gyíkok kemény és szívós jószágok akárcsak őskori elődeik.
Ám a Triász időszakban a náluk jóval nagyobb gyíkok készültek történelmet írni.
A Perm időszak óta eltelt 4 millió évben a Lystrosaurusok uralták a Földet.
Egy csaknem üres világba tértek vissza.
Annak minden előnyével.
Az élet kegyes volt.
Ám az emlősök e távoli őseinek nem akadt sem versenytársuk, se ragadozójuk.
Idáig.
A világ helyrebillenésével egyes hüllők óriásira nőttek.
Ez egy Erythrosuchus.
Csaknem három méteres hosszával korának legnagyobb ragadozója.
A Lystrosaurus-csorda könnyű célpontot nyújt.
A jámbor állatok védtelenek az új ragadozó ellen.
Sőt, a veszélyt sem ismerik fel benne.
Az Erythrosuchus, akár farkas a bárányok közt, itt kedvére vadászhat.
A Lystrosaurus pedig pont úgy járt akár a dodó.
A ragadozók és a vetélytársak együttes megjelenésével a Lystrosaurus a föld
urából
A múlt relikviájává vált.
Az emlősöket letaszították a trónról.
Eljött
A hüllők kora.
Ma több mint 10 000 hüllőfaj él a világon.
Jóllehet, többségük nem olyan félelmetes, mint őseik voltak.
A földi körülmények változásával
A hüllőknek is alkalmazkodniuk kellett az egyre zsúfoltabb élettérhez.
Kemény, pikkelyes bőrük, mellyel egykor meghódították Pangea sivatagait, ma is a
sikerük legfőbb titka.
Egyes fajok a rejtőzködés mestereivé váltak általa.
Mások bőre elrettentésre is használható.
De néha így is drasztikus módszerekhez kénytelenek folyamodni.
Bár a madár hoppon maradt, a gyíkok nem remek úszótechnikájukról híresek.
Ám a Costa Rica-i anolisz különleges túlélési technikát fejlesztett ki.
Kilégzéskor a légbuborék hozzátapad egyébként víztaszító bőréhez.
Így saját búvárharangot hoz létre.
Ezzel akár 15 percen át is rejtve maradhat a víz alatt.
Napjaink hüllői úgy alkalmazkodtak a peremvidéki élethez, hogy nehéz elhinni,
hogy egykor ők uralták a bolygót.
Azonban Indonéziában akad még néhány sziget
Amely ma is bepillantást adhat ebbe a letűnt korba.
Itt továbbra is a gyíkok az urak.
Ez a kíváncsi kis gyík csak nemrég kelt ki…
…S egy igazi gyíkparadicsomban teheti meg első
lépéseit.
Az egyetlen gondja mindössze
A rokonai.
Ez ugyanis egy ifjú komodói varánusz.
Egy kannibál faj tagja.
Villás nyelvükkel érzékelik a prédájuk szagát.
S a világ legnagyobb gyíkjának
A frissen kikelt varánuszok a csemegéi.
Kis hősünk szerencséjére egy másik varánusz tojásai
Könnyebb zsákmánynak bizonyulnak.
Ám ez a szörnyeteg nem lakik jól egyhamar.
A fiatalokra 7-8 év fákon való rejtőzés vár,
Mire elég nagyra nőnek, hogy kiálljanak magukért.
A felnőtt egyed már nehéz a famászáshoz, így elérhetőbb préda után
néz.
A vastag sárréteg sem rejtheti el zsákmánya szagát.
A vízibivaly óvatos állat.
Ismeri a hüllők jelentette fenyegetést.
Ám a borjak még nem olyan dörzsöltek, mint a szüleik.
A varánusz elvétette a zsákmányt. Ám csak ideiglenesen.
Az állkapcsában levő méregmirigy terméke
Megakadályozza a zsákmány vérének alvadását, s az így egyre több vért
veszít.
A hatás
Elkerülhetetlen.
Mementója annak, hogy milyen volt az élet a Triász időszakban.
Az emlősök az életükért küzdenek, míg a hüllők büszkén uralják birodalmukat.
A hüllők e korai uralmának leglenyűgözőbb fejezete mégis az volt
Amikor közülük páran hátat fordítottak a szárazföldnek,
S visszatértek az óceánba.
Teknősök.
Akár az élesedő verseny kényszerítette, akár a kínálkozó lehetőség csábította őket
A teknősök visszatértek az őseik által elhagyott vizekbe, s ma is ott élnek a
meleg vizű óceánokban.
Azonban évente egyszer a nőstények visszatérnek a szárazföldre tojást rakni.
Itt, a Nagy Korallzátony peremén
Ezrével gyülekeznek.
Az efféle gyülekezők évmilliók óta a természet egyik legnagyobb
látványosságának számítanak.
E gyűlésnek persze jó oka van.
A tömeg biztonságot nyújt.
A teknősök a Triászban jelentek meg.
Ám mire visszatértek a tengerbe, már veszedelmes ragadozók várták őket.
Ez a 8 méteres szörny egy Plezioszaurusz.
Szintén a hüllők osztályának tagja, ám neki már nem kell elhagynia a tengert.
A Plezioszaurusz csak ennyit képes megenni, így az ehhez hasonlóan nagy
létszámú gyülekezők több teknős túlélését teszik lehetővé.
Már csak az van hátra, hogy kivonszolják magukat a partra, ahol
születtek és megtalálják a tökéletes tojásrakó helyet.
Két hónappal később beérik a nőstények munkájának gyümölcse.
Fiókák.
De rögtön halálos versenyfutás veszi kezdetét…
…Mihelyt ösztönösen megindulnak az óceán felé.
Pteroszauruszok.
Jóval a madarak megjelenése előtt a hüllők eme ősi rendje óriási lépést tett
az evolúcióban.
Szárnyra kaptak…
…S a levegő uraivá váltak.
A védtelen fiókának
Az egyetlen esélye
Ha tovább igyekszik
Ügyet sem vetve a veszélyre s reméli, hogy a Pteroszauruszok nem őt választják.
Minden szerencsés mozdulattal
Egyre közelebb jut a tengerhez.
Ám még a vizet elérők sincsenek biztonságban.
Még mélyebbre kell úszniuk
Hogy elkerüljék a Pteroszauruszokat.
És megmeneküljenek.
Egykor a hüllők uralták az eget és a vizet.
Hiába azonban a siker, idővel a Pteroszauruszok és a Plezioszauruszok is
kihaltak.
Ám e kor egyik uralkodó hüllője napjainkig fennmaradt.
Oly tökéletes vadász, hogy ma, 200 millió évvel később
Szinte alig változott valamit.
A gnúk nem érzékelik a veszélyt
S a vízhez mennek a szomjukat oltani.
Kis híja volt.
De nem számít.
A nílusi krokodil jól tudja, hogy a gnúk visszatérnek majd.
Ahogy mindig.
A krokodil csendben és észrevétlenül újra alámerül.
Csaknem egy órán keresztül bírja
Odalent levegővel.
A krokodilok szívverése akár óránként kettőre is lelassulhat.
Már-már teljesen leáll.
E technikát a hüllők évmilliókon át csiszolták tökélyre.
A támadás mégis egy pillanat műve.
A nyugalomból a másodperc töredéke alatt kapcsol teljes energiára.
Mégis elég gyors és erős ahhoz…
…Hogy ötméteres teste
…Kirobbanjon a vízből.
Mindezt üres hassal…
…És egyetlen levegővel.
Ez a technika éppoly hatékony a mai krokodiloknál,
Mint őskori elődeik idejében.
A krokodilok ma is élőhelyük csúcsragadozói.
De az uralmuk már nem terjed oly messzire, mint egykor.
A Triász időszakban a természeti erők újfent egy teljesen új utakra terelték az
élővilágot.
A lankadatlan vulkánkitörések újabb globális felmelegedést idéztek elő.
Az óceán hőmérséklete megnőtt, s egyre gyorsabban párolgott.
Pangea északi részén a páradús szelek 3000 méter magas fronttá álltak össze…
…S monszunjellegű időjárás jött létre.
Végül eleredt az eső.
S vele jött az özönvíz.
Az egész bolygón viharok dúltak.
Az esőzések több mint egymillió évig tartottak…
…S a korai Pangea sivatagai csakhamar múló emlékké váltak.
Messze északon a hegyekből egész folyamok indultak útjukra.
A felszíni víz átrajzolta a táj képét…
…És tápanyagban gazdag iszapot hozott magával.
Az új vízi utak több mint 1,6 millió négyzetkilométeren futottak szét.
Akkora területen, mint Alaszka.
S létrejött a történelem legnagyobb deltatorkolata.
E termékeny vízi utak lettek az új világ élettől lüktető erei.
Az evolúció katalizátorai.
Megjelentek a tűlevelűek.
És a permi kihalás óta most először…
…A Föld ismét az óriások erdővel borított bolygója lett.
210 MILLIÓ ÉVVEL EZELŐTT
Az őshüllők nagy része nem tudott alkalmazkodni az új viszonyokhoz.
Ám egy csoportjuk hozzászokott az új növényvilághoz…
És csakhamar világuralomra tört.
Kicsinyeik a többi hüllőhöz hasonlóan kezdik el életüket.
Tojásból kelnek ki.
A bőrük pikkelyes.
És önmagukra vannak utalva…
…Életük első percétől fogva.
Akadnak azonban különbségek is.
Hatékonyabb légzőszerveik folyamatosan pumpálják a vért a tüdejükbe…
Ennek köszönhetően folyamatos futásra is képesek.
Lábaik már nem a törzsük két oldalán, hanem alatta helyezkednek el, s így
felegyenesedve is járhatnak.
Az apró fiókák így az eredeti méretük ötvenszeresére is megnőhetnek.
Ők is a hüllők családfájába tartoznak – ám ez egy teljesen új ág.
A Plateoszauruszhoz hasonló korai óriások a magasból is képesek élelmet szerezni.
Gyomruk a kemény tűlevelűeket is képes megemészteni.
Nagy testtömegük által pedig éjjel-nappal képesek fenntartani a testhőmérsékletüket.
Ez a formula egy új kor hajnalát jelöli.
A Jura időszakét.
Az új dinasztia több mint 150 millió éven át uralja majd a a Földet.
S ebben a korban lépnek színre a világ történelmének legjellegzetesebb
teremtményei.
Felvirradt a dinoszauruszok napja.