Otkad se život prvi put pojavio na planetu Zemlji,
nije se prestao razvijati…
potaknut stalnim promjenama u svijetu
i žestokom konkurencijom.
No postojalo je jedno neobično razdoblje
u kojem se evolucija zbilja potrudila…
i dala nam mnoge životinje koje postoje i dandanas…
kao i kultne divove
koji su nekoć vladali nad njima.
Ovo je priča o dobu dinosaura.
ŽIVOT NA NAŠEM PLANETU
PETO POGLAVLJE
U SJENI DIVOVA
Osvit je jurskog razdoblja.
PRIJE 200 MILIJUNA GODINA
Pangea, superkontinent koji je svjedočio dobu gmazova,
polako se raspada.
Pomaci tektonskih ploča
tjeraju rijeke magme na površinu…
čime započinje sveopća preobrazba planeta.
Milijunima godina
rastopljena pukotina dijelila je divovsku kopnenu masu na dva dijela.
Voda je punila napuklinu između novostvorenih kontinenata.
Kako su se sve više udaljavali,
stvorena su posve nova okruženja…
koja su uzrokovala izumiranje mnogih vrsta…
ali su potaknula snažnu evoluciju preživjelih…
posebno jedne skupine životinja.
Duboko u visokim šumama jurske Sjeverne Amerike…
pojavile su se najveće životinje koje su ikad kročile Zemljom.
Dinosauri.
Nakon raspada Pangee
našli su se u svijetu obilja.
Neki od njih poput Diplodoka mogli su narasti do 25 metara duljine.
Unatoč svojoj veličini,
nisu nikad mogli odbaciti oprez…
zato što nisu bili jedini divovi u juri.
Alosaur.
Dugačak gotovo devet metara…
na kopnu je jedan od najvećih grabežljivaca
u ranim danima vladavine dinosaura.
Traži priliku.
No nije u potrazi za odraslima.
Ovaj Alosaur traži mnogo lakši plijen.
Mladunče Diplodoka.
Izležena iz jajeta ne većeg od grejpfruta,
ova je ženka još premalena za život u krdu koje bi je moglo zgaziti.
Umjesto toga, mora se pobrinuti za sebe.
Alosaur će brzo dokrajčiti mladu ženku…
ako je uspije pronaći.
Mladoj je ženki najbolje…
da ostane što mirnija.
Alosaur ima izoštrena osjetila…
ali oluja prikriva tragove o tome gdje bi se mlada ženka mogla nalaziti.
Ovo je jako blizu…
ne samo za ovu mladu ženku Diplodoka.
Da poveća svoje izglede za opstanak,
ova mladunčad mora jesti što više
i što brže…
i u odrasloj dobi narasti do divovskih razmjera.
Dok su golemi dinosauri proždirali biljke oko sebe,
i biljke su se mijenjale…
na način koji će iz korijena promijeniti život na Zemlji.
Nekad davno biljke su isključivo ovisile o vjetri i vodi kako bi širile pelud…
ali u doba dinosaura
došlo je do promjene u razmnožavanju biljaka…
koja je itekako prisutna i dandanas.
Cvijet.
Promjera 40 centimetara,
ovaj cvijet spada u porodicu lopočevki u kišnim šumama južnoameričke Amazone…
i njegova je jedina svrha privući životinje koje će ga oprašiti.
S dolaskom večeri cvijet stvara snažan miris sličan ananasu…
neodoljiv ovom tvrdokrilcu.
Baš kao ni njegovi drevni preci,
ni začarani tvrdokrilac ne može odoljeti iskušenju da uđe.
Probija se kroz vanjske latice
u srce cvijeta,
gdje ga čeka raj.
Unutra je ugodnih deset stupnjeva toplije od okolnog noćnog zraka.
Ovdje se sretno gosti sočnim mesom cvijeta.
I tvrdokrilac daje nešto zauzvrat,
pelud koji je pokupio iz druge divovske lopočevke.
Dok se hrani, pelud se prenosi na reproduktivne organe cvijeta.
Kad svane,
cvijet se zatvara…
obavija tvrdokrilca baršunastim laticama…
i prekriva ga svojim ljepljivim peludom.
Cvijet se opet otvara u sumrak.
Nakon što je poslužio svrsi i pomogao biljci da se razmnoži,
mijenja boju i gubi privlačan miris…
što omogućuje tvrdokrilcu prekrivenom peludi ovoga cvijeta
da odleti
i ne znajući opraši još jednu divovsku lopočevku.
Veza između cvijeća i njihovih oprašivača, tvrdokrilaca,
bila je samo početak.
Uskoro su im se pridružili ostali kukci u dobu dinosaura…
prenoseći pelud s cvijeta na cvijet…
u zamjenu za njihov slatki tekući nektar.
Prije 130 milijuna godina…
cvijeće je postajalo živopisnije,
življih boja
i raznolikije,
natječući se koje će privući najbolje oprašivače.
Njegovim širenjem…
kopno se od beskrajnog zelenila pretvorilo
u kaleidoskop različitih boja.
Danas postoji deset puta više cvjetnica
od svih drugih biljnih vrsta zajedno.
Međutim, dok je svijet cvjetao,
ostala stvorenja počela su iskorištavati vezu između cvijeća i kukaca…
i dovela do porasta
raznovrsnosti grabežljivaca i žrtava.
Pauci postoje više od 100 milijuna godina…
a sad su počeli presti složene mreže od svilenih niti…
iskoristivši novi val života.
Do sredine doba vladavine dinosaura…
došlo je do uzmaha bioraznolikosti…
potaknutog pojavom cvjetnica.
Prvi put u povijesti Zemlje
bilo je više vrsta na kopnu nego u oceanima.
PRIJE 110 MILIJUNA GODINA
No nisu se samo manja stvorenja mijenjala
na nove i drastične načine.
Ovo je Deinonychus.
Iako izgleda dražesno,
on je dinosaur.
Mladunče dinosaura.
„Deinonychus” znači „užasna kandža”,
ali to nije njegova jedina moć.
Isto tako, ima oštar vid
i izvrstan sluh.
No njegovo je perje prilagodba koja najviše privlači pozornost.
Jednostavna tvorevina nalik perju prvi put se pojavila u trijasu.
Ne radi leta, nego radi topline.
Zbog mogućnosti ugrijavanja
ovaj podred dinosaura, Teropodi,
može biti aktivan danju i noću…
što mu daje više vremena da odgaja mladunčad u obitelji.
Život u skupini ima i drugih prednosti,
pogotovo u vrijeme nalaženja hrane…
jer Deinonychusi love u čoporu.
I pritom su pametni lovci.
Njihov plijen Arkansaur također je dinosaur…
ali živi drugačijim životom, uglavnom kao biljojed.
Ipak, imaju nešto zajedničko.
Brzinu.
Sustići plijen je jedno.
Savladati ga,
nešto posve drugo.
Surađuju
i izmjenjuju se kako bi ga izmorili.
Njihove užasne kandže donose brzu smrt iscrpljenom Arkansauru.
Kako su se dinosauri mijenjali,
mnogi su postali društveniji.
No ni oni se nisu mogli mjeriti
sa životinjama koje su bile najdruštvenije u njihovo doba,
životinjama koje su se razvijale točno ispod njihovih nogu.
Danas u Zapadnoj Africi
još postoje potomci tih ranih ljubitelja društva.
Termiti.
Golema obitelj braće i sestara
broji pet milijuna jedinki.
Svi neumorno rade za koloniju
i svoju majku, kraljicu.
Društveni kukci poput termita
pojavili su se u doba dinosaura.
Reciklirali su novu vegetaciju…
i pritom bili glavni izvor hrane
svojim neprijateljima.
Izviđačica slijedi njihov miris.
Opskrbljena novim otkrićem,
juri natrag u svoje gnijezdo.
Članica je druge drevne skupine društvenih kukaca…
mrava.
Natjecanje između tih suparničkih vrsta
traje već milijunima godina…
i predstavlja nevjerojatnu evolucijsku utrku u naoružanju.
Kad se vratila u gnijezdo, izviđačica je pozvala svoju vojsku.
Ovo su grabežljivi mravi Megaponera.
Poput disciplinirane rimske legije…
tisuću ratnika kreće u rat.
Kad se približe termitima radnicima,
izviđačica daje znak,
a kolona se počinje širiti
i postaje val spreman za proboj.
Sada, u punoj snazi,
izviđačica izdaje posljednju naredbu.
Napad.
Termiti nisu bespomoćni.
Razvili su poseban soj naoružanih vojnika koji štiti radnike.
Kad uhvate mrava, brzo ga raskomadaju.
No ovi mravi imaju posebno razvijeno oružje.
Zabijaju otrovne žalce u jedinu slabu točku drevnih suparnika…
točno između čeljusti.
Broj žrtava u drevnoj bitki ubrzano raste.
No grabežljivi mravi svladavaju termite.
Pobjednici sakupljaju poražene
i odnose ih natrag u gnijezdo
kako bi prehranili ostatak kolonije.
Mravi pokazuju vrhunac svog evolucijskog dostignuća pod zemljom,
dok brinu o ranjenim drugovima.
Mnogi su ostali bez udova.
Radnici ližu rane ozlijeđenima,
koristeći antibiotike iz svoje pljuvačke kako bi im pomogli da zacijele.
Većina bi umrla bez toga.
No zahvaljujući liječenju,
u stanju su ponovo krenuti u rat već u roku od 24 sata,
čak i bez nekih udova.
Ovo je jedina životinja, osim ljudi,
koja koristi liječenje u spašavanju života.
Surađujući,
društvene životinje poput mrava i termita napredovale su pod dinosaurima.
No tlo pod njihovim nogama još je bilo u pokretu
i uzrokovalo seizmičke promjene.
Prije 90 milijuna godina pomicanje tektonskih ploča na Zemlji
nastavilo je preoblikovati planet.
Kako su se fragmenti Pangee širili…
uzdizanje magme dovelo je do podizanja morskog dna…
i više globalne razine mora.
Voda je poplavila kopno.
Nastala su brojna plitka mora…
i više otočnih kontinenata,
svaki drugačije klime i značajki.
Izolirani na različitim kopnenim masama, dinosauri su napredovali kao nikad prije.
Osim pernatih Teropoda i dugovratih, divovskih Sauropoda,
još jedna skupina dinosaura također je bila uspješna.
Ornithischia.
Baš kao i Diplodok, bili su uglavnom biljojedi…
ali imali su razvijene čeljusti kojima su mogli žvakati.
Uslijed naglog razvoja biljnoga svijeta
Ornithischia poput Maiasaure
tvorili su neka od najvećih krda koja su ikad viđena na Zemlji.
Diljem svijeta dinosauri su zavladali svim kopnenim staništima
koja je promjenjivi planet nudio.
No u isto vrijeme
naša dinastija, prvi pravi sisavci,
također je iskorištavala to novo obilje.
U sjeni divova,
ta mala stvorenja bila su primorana živjeti na marginama.
No i ona su postajala sofisticiranija, društvenija
i sposobna brinuti o svojim mladima.
U današnjim šumama jugozapadne Australije
moguće je nakratko opaziti
kakav je bio život nekih od tih drevnih sisavaca.
Ovo je numbat,
ugroženi tobolčar
za kojega se smatra da broji samo 3000 jedinki u divljini.
Poput njezinih prapovijesnih predaka,
i ova ženka preživljava hraneći se ukusnim termitima.
Svojim dugačkim i ljepljivim jezikom
s užitkom ih sakuplja.
Što više, tim bolje…
zato što u jazbini
šačica štenadi iščekuje njezin povratak.
Ključ uspjeha sisavaca
bio je razvoj obiteljske skrbi,
rađanje žive mladunčadi
i njihovo hranjenje majčinim mlijekom
sve dok se ne osamostale.
No za ovu usplahirenu mladunčad
to bi moglo potrajati.
Većina prvih sisavaca nije imala oklop ni veličinu kako bi se zaštitila.
A baš kao i u današnjim šumama…
opasnost nikad nije bila daleko.
Odbačena koža njihove drevne protivnice…
zmije.
Zmije su se razvile istovremeno kad i prvi pravi sisavci.
Izgubile su ruke i noge svojih rođaka gmazova
i razvile jednostavno tijelo…
savršeno se prilagodivši lovu u jazbinama
i nečujnom praćenju plijena kroz nisko raslinje.
Ipak, mladi sisavci nisu posve bespomoćni.
Imaju majke koje brinu o njima.
Uočila je opasnost…
i podigla uzbunu…
ali zmija je krenula ravno na njezinu mladunčad.
Zahvaljujući obiteljskoj skrbi, u ovom slučaju sisavci su pobijedili.
Međutim, gmazovi imaju strpljenja.
Igraju ovu igru od osvita dinosaura.
Napredovali su sisavci, ali i zmije koje su se njima hranile.
Danas postoji više od 3000 vrsta zmija.
Svojim vijugavim tijelima…
i iznimno mišićave…
prilagodile su se iskorištavanju gotovo svih staništa na Zemlji…
čak i oceana.
Kao i mnogim drugim gmazovima,
koža im pruža savršenu kamuflažu.
U kombinaciji s otrovom,
učinak može biti koban.
No sisavci su savladali neuobičajene obrambene mehanizme…
prisiljeni na sukobljavanje sa zmijama
više od stotinu milijuna godina.
Rogata čegrtuša.
Satima će čekati znak obližnje topline…
topline koja dolazi od malih toplokrvnih sisavaca.
Klokanski štakori nisu prosječni glodavci.
Razvili su jedinstvenu vještinu
u skladu sa svojim imenom.
Hladnokrvna rogata čegrtuša strpljivo čeka.
Može tjednima izdržati bez hrane…
samo čekajući da napadne.
Reakcije u djeliću sekunde…
naspram nevjerojatnog strpljenja.
To su ekstremi koji se mogu razviti
u vječnoj igri života
i smrti.
Nakon 150 milijuna godina vladavine dinosaura
kontinenti su se gotovo premjestili onamo gdje su danas.
Pritom su stvorili toliko novih okruženja
da su dinosauri postali uspješniji nego ikad prije.
Ispod njihovih nogu živjele su sve glavne skupine životinja
koje danas prepoznajemo…
dinastije iz svih razdoblja,
preživjeli iz drugih vremena…
i oni koji su se pojavili u novije doba.
Međutim, svi su bili stjerani na margine
zbog prevlasti dinosaura
i jedne kultne životinje koja je vladala svima njima.
Dugačak 13 metara
i težak devet tona…
ne čudi što je najčuveniji grabežljivac
u povijesti života na našem planetu
upravo Tyrannosaurus rex.
No nije sam.
Drugi T. rex.
Njih se dvojica odmjeravaju.
Tiranosauri se često bore za teritorij…
i kanibalizam im nije stran.
No ovom je mužjaku nešto drugo na umu…
zato što je pronašao ženku.
To znači da mora pokazati najbolje pokrete kako bi je pridobio.
Ako krivo procijeni kako joj pristupiti,
ovaj bi spoj mogao završiti za nekoliko sekundi.
Njegovo hipnotizirajuće kretanje
i duboki, zaigrani zov
očito pobuđuju povoljnu reakciju.
Ženka imitira njegov ples udvaranja.
No najveći znak povjerenja za njega je razotkrivanje vrata.
Zajedno ustaju i učvršćuju svoju vezu.
Sto pedeset milijuna godina
dinosauri su vladali planetom.
Tko zna koje bi nove visine dosegli
da se njihova vladavina nastavila.
Ipak, u priči o životu
ništa ne traje vječno.
Prijevod titlova: Andrea Šimunić