Laysan.
Zabačeni otok u Tihom oceanu.
Dom ovog ptića havajskog albatrosa.
On je spreman za svoj prvi let prema otvorenom moru.
No pogreškama nema mjesta.
Tigrasti morski psi.
Prešli su tisuću kilometara da bi ovamo došli
točno u vrijeme sezone poletaraca.
Polazak će mu biti najopasnije putovanje u životu.
No njegovi susjedi, ptići crnonogog albatrosa, kreću prvi.
Slijetanje u vodu.
Upravo ono što morski psi čekaju.
Sada je na redu on.
Ljetni vjetrovi jačaju
i napokon su stvoreni uvjeti u kojima može raširiti krila i poletjeti.
U zraku je, prvi put u životu.
No kad povjetarac iznenada padne,
padne i ptić.
Bez vjetra…
Bespomoćan je.
Imao je puno sreće.
Poletio je.
Sada možda pet godina neće dotaknuti kopno.
Putovat će stotinama tisuća kilometara preko oceana, tražeći hranu.
NAŠ PLANET 2
2. POGLAVLJE: SLIJEDITI SUNCE
Naš planet koristi energiju Sunca.
Sunčevim zrakama treba osam minuta da stignu do nas.
No zbog nagiba Zemlje, na njezinu površinu ne padaju ravnomjerno.
Solarna energija stiže u različitim količinama
u različita doba godine, ovisno o mjestu na koje pada.
A na sjevernoj polutci ogromno povećanje koje dolazi s ljetom
pokreće nebrojena putovanja.
SRPANJ
Početkom srpnja cvjetne livade Europe primaju više sunčeva svjetla
nego u bilo koje drugo doba godine.
Zbog toga su pčele u to vrijeme jako zauzete.
Malo se životinja više trudi iskoristiti bogatstvo ljeta.
Da bi proizvela samo pola kilograma meda,
kolonija pčela mora preletjeti 90 000 kilometara
i posjetiti više od milijun cvjetova.
A mi njihov trud iskorištavamo već tisućama godina.
U ovoj košnici u Njemačkoj 60 000 pčela surađuje
kao jedan superoganizam.
A s većom maticom koja svakih 30 sekundi položi jaje,
ta kolonija sada puca po šavovima.
U ovoj se košnici možda razvija još 40 000 pčela
i naprosto nema mjesta za sve.
Superoganizam se mora podijeliti.
Pčele koje odlaze okupljaju se na ulazu.
Kad dosegnu kritičnu masu, počinju se rojiti.
Moraju pronaći novi dom.
No prva je postaja tek odmorište u blizini košnice.
U nekoliko se minuta 30 000 pčela okuplja oko kraljice
koju sada štiti roj.
Vani su izložene vremenskim uvjetima.
Zato počinje utrka da pronađu novo mjesto za život.
Izvidnica je krenula u potragu za prikladnim domom.
Rupom u stablu koja je odgovarajuće veličine, visine i nagiba prema suncu.
Ova bi mogla doći u obzir.
Ali previše je hladovita.
Premala.
Već zauzeta.
A ova?
Izgleda obećavajuće.
Da, ovo će biti dobro.
Sada se vraća do odmorišta
nagovoriti ostatak kolonije.
A to radi plešući.
Kut njezina njišućeg plesa u odnosu na sunce
govori im u kojem se smjeru nalazi rupa,
dok im trajanje daje do znanja koliko je daleko.
Što je mjesto bolje, njezin je nastup intenzivniji.
I druge se vraćaju objaviti što su našle.
Njihovi pokreti nemaju šanse u usporedbi s njezinima.
Oko nje zanimanje raste
i sve više pčela kreće u pregled nove rupe.
Odbor za nekretnine.
Čini se da se slažu.
Vraćaju se prenijeti vijest ostatku roja.
Da bi to učinile, izviđačice moraju dodirnuti svaku pčelu.
Nevjerojatno, za samo je pola sata
svih 30 000 spremno za polazak.
Kad stigne, svaka pčela šumom rasprši feromon
i tako drugima pomaže pronaći novo gnijezdo.
Sve ih više stiže na novu lokaciju.
I sve se pridružuju širenju kemijske poruke.
U samo nekoliko sati cijeli je roj preseljen.
Pčele se ovako mogu seliti
samo kad im sunčeva energija osigura dovoljno hrane
da izgrade novu koloniju od nule.
Zato će idućih nekoliko tjedana
morati biti vrijedne kao…
Pčele.
KANADA
U srpnju vrijedi: što sjevernije, to više danjeg svjetla.
Taj porast solarne energije samo nakratko
arktičku tundru pretvara u bogate travnjake,
što privlači više od milijun snježnih gusaka.
Proputovale su cijelu Sjevernu Ameriku,
put od 5000 kilometara,
i ovamo se došle razmnožavati.
Arktička su ljeta kratka, pa guske odmah počinju nesti.
Ženka leže na jajima.
A mužjak pazi na neprijatelje.
Neće dugo čekati.
Arktičke lisice ovdje žive cijele godine i željno iščekuju povratak gusaka.
Opstanak lisice ovisi o stalnom izvoru jaja.
No snježne guske jaja nesu samo jednom godišnje.
I brane ih životom.
Ipak, samo jedna lisica u sezoni može ukrasti više od 1000 jaja.
Usprkos tim gubitcima…
puno se jaja ipak izleže.
Možda je ljeto na vrhuncu, no ipak su na Arktiku.
Zato guščad ostaje s majkom da se grije.
No prostor pod krilom je ograničen.
Ipak, bolje je maknuti se s puta
kad su u prolazu veći stanovnici tundre.
Sobovi sami po sebi nisu opasni,
no sa sobom donose probleme.
Grizliji ih slijede nadajući se lakom obroku.
A njihova prisutnost u koloniji izaziva pomutnju.
Grizli usisava svako gušče koje mu se nađe na putu.
Kako situacija postaje opasna,
vrijeme je da guščad započne svoj život u pokretu.
Obitelj kreće prema sigurnosti vode.
Za samo osam tjedana, kad sunčeva energija ovdje počne slabjeti,
guščad će prvi put poletjeti na jug,
sve do Meksičkog zaljeva.
MEKSIČKI ZALJEV
Ne migriraju sve životinje s promjenom godišnjih doba.
Lavovi godinama kontroliraju isto područje.
Zato ovaj čopor u istočnoafričkom Serengetiju čeka da plijen dođe k njima.
Trenutno je sušna sezona na vrhuncu,
a travnate ravnice na kojima ovi lavovi žive relativno su prazne.
No to će se promijeniti.
Prema njima se kreću stotine tisuća gnuova.
Oni sačinjavaju najveću kopnenu migraciju na Zemlji.
Krdo popase skoro 5000 tona trave na dan,
što znači da se mora kretati.
A lavovi na to računaju.
Visoka, suha trava ima nisku nutritivnu vrijednost,
no krdo kroz nju mora proći.
A lavovi to znaju.
Trava im pruža vrlo učinkovit plašt nevidljivosti.
Da ne bi nanjušili njezin miris,
lavica prilazi sa strane koja se nalazi niz vjetar.
Vreba.
I zastaje.
Svaki je pokret promišljen.
Jedan bi neoprezan korak mogao otkriti njezinu prisutnost.
Svaki pomak trave potencijalna je prijetnja krdu.
Ono je samo biserka.
Lažna uzbuna.
A možda i nije.
Smjestila se gotovo savršeno.
Samo 20 metara od mete.
Nakon više mjeseci s malo hrane, ovaj je obrok neophodan.
Čopor će morati iskoristiti migraciju najbolje što može, dok je još u prolazu.
Uskoro će krda napustiti područje lavova
i nastaviti put prema sjeveru u vječnoj potrazi za svježom ispašom.
KOLOVOZ
U kolovozu je sjeverna polutka najtoplija.
SJEVERNA AMERIKA
A na kanadskom otoku Vancouver
živi životinja čiji životni ciklus ovisi o višim temperaturama.
Dok zora rudi nad jezerom Cedar
u njegovim se dubinama nešto migolji.
Ovdje punoglavci provode noći, skriveni u dubokoj, hladnoj vodi.
A sada, kad je sunce izašlo, zaputili su se na drugu stranu jezera.
U početku ih ima na stotine.
A onda na tisuće.
Svi se kreću prema plićaku obasjanom suncem.
Ovdje je voda pet stupnjeva toplija nego u dubini jezera,
što će ubrzati njihovu preobrazbu u žabe.
A kad padne noć,
vraćaju se u sigurnost dubine.
Do sljedećeg jutra.
To putovanje ponavljaju svaki dan.
Sunce.
Plivaj.
Jedi.
Ponovi.
Čini se savršeno.
Osim što neki iskorištavaju njihovu dnevnu rutinu.
Ličinke vretenca.
One su grabežljivci koji love iz zasjede,
izbacivim čeljustima.
Imaju nezasitan apetit.
Slijepe pijavice patroliraju muljevitim dnom.
Kad nešto ulove…
isisaju svu krv.
Cijelo ljeto
punoglavci ponavljaju svoje svakodnevno putovanje.
Sve dok, nakon nekoliko tjedana,
ne počnu izgledati kao sićušne žabe.
Brzo su narasli koristeći energiju sunca.
Sada prekidaju svoju dnevnu rutinu
i pripremaju se za put u šumu.
I ovdje
grabežljivci čekaju.
Zmije iz roda Thamnophis specijalizirane su za jedenje vodozemaca.
No rijetko imaju ovako bogat izbor.
Na kraju sama brojnost mladih žaba nadvlada zmije.
Preživjele se rasprše šumom
u kojoj će provesti sljedeće četiri godine.
Sve dok ne dođe vrijeme za povratak u jezero zbog parenja.
Do sredine ljeta na američkom je sjeverozapadu ostalo vrlo malo snijega.
Voda od rastopljenog snijega puni rijeke, spremna ponijeti putnike koji kreću
na možda najneobičnije i najzahtjevnije putovanje
od svih životinja.
Buljooki losos.
On kreće uzvodno da bi se razmnožavao.
BERINGOVO MORE - ALJASKA
Nakon tri godine hranjenja u Beringovom moru
prelazi stotine kilometara oceana,
vođen Zemljinim magnetskim poljem
i nevjerojatnom sposobnošću prepoznavanja okusa rijeke u kojoj se izlegao.
On je jedna od rijetkih riba koje iz slane vode mogu prijeći u slatku.
A narednih će mjesec dana putovati 200 kilometara uzvodno,
kroz jezero Iliamna, do mrijestilišta koje se nalazi malo dalje.
JEZERO ILIAMNA
Ovo je posljednje putovanje u životu ovih lososa.
Kad uđu u rijeku, prestaju jesti.
Sve snage ulažu u borbu protiv struje.
Hitri brzaci i visoki slapovi ih ne sprečavaju.
Nakon četiri tjedna putovanja
njihova se tijela počinju mijenjati.
Na bokovima im se pojavljuju crvene mrlje.
To je njihova boja za parenje.
Što su ribe crvenije, to su spremnije.
Nakon još nekoliko tjedana gotovo su neprepoznatljivi.
Čeljusti mužjaka pretvorile su se u kukaste kljunove
kojima će se boriti za partnerice.
No do njihovih mrijestilišta ima još skoro 100 kilometara.
A malo dalje uz rijeku čekaju grabežljivci spremni da ih presretnu.
Medvjedi ovise o godišnjoj migraciji lososa
da bi se ugojili za zimu koja dolazi.
A sada su jako, jako gladni.
Za vrijeme migracije odrasli medvjed može pojesti 40 lososa na dan.
Lososi su brzi i okretni.
No kako voda postaje plića…
medvjedi imaju sve veću prednost.
Nekoliko kilometara uzvodno riba napokon stiže do jezera Iliamna,
jednog od posljednjih netaknutih plovnih putova u Americi.
Mrijestilišta su malo dalje uzvodno.
No buljooki se zasad zadržavaju ovdje, dok se jaja u ženkama ne razviju do kraja.
A njihovim problemima još nema kraja.
Ove su vode dom jedinog slatkovodnog tuljana u Americi.
Lososi nisu jeli osam tjedana,
ali i dalje plivaju brže od ovih grabežljivaca.
Tuljani mijenjaju strategiju i počinju im se skrivati pred nosom.
Ovo se ponašanje rijetko vidi.
Čekaju da lososi dođu k njima.
Začudo, ignoriraju mužjake tik pred sobom.
Napadaju ženke koje su pune visokokaloričnih jajašaca.
No na svakog ulovljenog lososa,
tisuće sigurno prođu.
Izmučeni i izranjavljeni od dugog putovanja,
napokon su stigli do svog mrijestilišta.
Kad stignu, mužjaci i ženke podijele se u parove
i zajedno se bore za najbolja gnijezda.
Napokon se pare.
Ovo im je jedini put da to čine.
Dali su sve od sebe da dovrše ovu veličanstvenu migraciju.
Njihovi su životi završili.
Hranjive tvari iz raspadajućih tijela obogaćuju vodu.
To je žrtva koja novom naraštaju osigurava najbolji mogući početak.
ARKTIČKI OCEAN - SKANDINAVIJA
Kolovoz na visokom Arktiku.
Nakon tri mjeseca stalnog danjeg svjetla
morskoga leda nije ostalo puno.
A to jako otežava život ovoj polarnoj medvjedici
i njenim osmomjesečnim mladuncima.
Prije tri su mjeseca na ledu lovili tuljane pune sala.
A sada su prisiljeni danima plivati
u potrazi za bilo kakvom hranom.
Polarni medvjedi troše pet puta više energije kad plivaju nego kad hodaju.
A to počinje ostavljati traga na njezinom manjem mladuncu.
Teško drži korak.
No njegova je majka previše gladna da bi dugo čekala.
Namirisala je hranu negdje na otoku.
A galebovi koji se obrušavaju znak su da je blizu.
Za najvećeg kopnenog mesojeda na Zemlji,
ovi ptići i nisu neki obrok.
Iako bi mladuncima donijeli prijeko potrebnu energiju…
ako se uspiju spustiti dok nisu pojedeni.
Slabije mladunče baš i nije sigurno na nogama.
Kad je stiglo, već je bilo prekasno.
Kad je hrane tako malo, nema vremena za odmor.
Uspon bi trebao biti lak.
Čini se da ga njegov brat savladava bez problema.
No nakon dugog je plivanja slabijem mladuncu ostalo vrlo malo energije.
Kad ih ne može pratiti, uhvati ga panika i kreće u krivom smjeru.
Ovdje bi proklizavanje značilo 15-metarski pad na stijene.
Majka ne primjećuje njegove probleme.
Tako očajnički želi još jedan obrok.
Njegov opstanak ovisi o tome da se drži blizu majke.
Ne bude li mogao držati korak, morat će ga napustiti.
Uspio je.
I onda otkrio da mora ići dalje.
To je putovanje koje ovo mladunče možda neće preživjeti.
Budući da se ljetni morski led topi ranije nego ikada prije,
polarni medvjedi sve veći dio godine moraju provoditi plivajući.
Za životinje koje su navikle putovati ledom,
ove bi promjene ipak mogle biti prevelike.
RUJAN
Na 6000 km južno od Arktika
ljetno sunce zagrijava i plitke vode Perzijskog zaljeva,
zbog čega je njegovo more najtoplije na planetu.
PERZIJSKI ZALJEV
A to privlači najveću ribu u oceanu.
Kitopsinu.
Nakon putovanja od više tisuća kilometara,
na vrijeme je stigla na jedno od najboljih hranjenja godine.
Ide na točno određeno mjesto.
Vode oko naftnih polja Al Shaheen.
Platforme služe kao grebeni i pružaju dom stotinama vrsta.
Plovila bušotinama ne smiju prići na manje od pola kilometra,
što je stvorilo morska utočišta u kojima se ribe mogu sigurno razmnožavati.
Među njima su i tune.
One se mogu razmnožavati samo u vodi temperature 25°C ili više.
Zato se ljeti, kad je zaljev najtopliji,
okupljaju i ispuštaju stotine milijuna jajašaca.
Površina vode napuni se ikrom.
Kitopsina je prešla oceane zbog toga.
Grabeći vodu ustima širokima cijeli metar, ona skuplja jajašca.
Još kitopsina stiže na gozbu.
No ovo je najtoplije more na Zemlji.
Nakon nekoliko sati hranjenja svakog jutra,
kitopsine će se morati vratiti u hladnije dubine.
Na vrhuncu sezone mriještenja
može ih biti više od stotinu po kvadratnom kilometru.
To je jedno od najvećih okupljanja kitopsina na planetu.
Zbog toga je još neobičnije što je prvi put zabilježeno tek 2010. godine.
SAHARA
U Serengetiju su milijuni gnuova i zebri i dalje u pokretu.
Prate sunce i kišu u potrazi za svježom ispašom.
RIJEKA MARA
U tom mnoštvu
rađa se novi život.
Ovo ždrijebe zebre i njegova obitelj putuju među gnuovima zbog sigurnosti.
Star je tek četiri tjedna
i svakodnevno se bori da bi održao korak s krdom.
No najveća ga prepreka tek čeka.
Rijeka Mara.
Njezine brze vode godišnje odnesu živote 6000 životinja.
Prelazak će biti velika kušnja za ždrijebe koje još nikada nije plivalo.
Krdo se približava obali rijeke.
Nitko ne želi prijeći prvi.
No kako brojevi rastu,
pritisak na one sprijeda sve je veći.
Kad jedan krene, pokreće bujicu.
No ždrijebe i obitelj čekaju.
Mnogi se gnuovi utapaju u gužvi.
Zebre se i dalje suzdržavaju.
Imaju dobar razlog.
Nilski krokodili dugi pet metara.
Među najvećima u Africi.
Ovi divovski gmazovi možda nisu jeli od prošle godine u ovo doba.
Uz toliko meta među kojima mogu birati, mogu si priuštiti da uspore.
Možda će se krokodili uskoro zasititi.
Kamo sreće!
Zebre više ne mogu čekati.
Moraju ostati s krdom.
Ždrijebe sada mora plivati da bi preživjelo.
Prijevod titlova: Jana Bušić